106 
Er energien atomistisk? 
Av i. Holtsmark. 
Enhver vet at naar to legémer av forskjellig temperatur 
bringe® i berøring med hinanden, vil deres temperatur utjevnes, 
det ene vil bli varmere og det andet kaldere, til de tilslut blir 
like varme. Hvis vi f. eks. helder varmt vand i kol dit, s;aa vil vi 
faa vand av en temperatur der ligger mellem de temperaturer 
som det varme og det kolde vand oprindelig hadde. Et lig¬ 
nende fænomen vil vi iagtta hvis» vi stiller en jernklods av f. eks. 
100° C. paa en jernklods a,v' 20 C.; resultatet vil bli at varme, 
som man sier, gaar over fra den varmeste klods 1 til den kolde 
og opvarmer denne. Derimot vil vi aldrig se at den, kolde 
klods blir endda koldere og den varme endda varmere'. 
Analoge eksempler kan vi nu gjenfinde i de forskjelligste 
dele av fysikken. 
Har vi saaledesi et lukket rum, f. eks. en flaske-, hvori der 
er luft, saa er ingen i tvil om at der i hver kubikcentimeter av 
flasken Andes like meget Inft, m. a. o. at luften er jevnt fordelt 
i flasken. Det vilde være utænkelig at f. eks. al luften hadde 
samlet sig i halsen, mens; resten av flasken var lufttom; eller 
at der i midten av flasken skulde findeis et lufttomt rum, mens 
al luften laa langs, væggene o. s. v. 
Yi skal nævne endnu et eksempel. Hvis vi har en flaske 
med luft. og en med knlsyre, og vi sætter deres halser sammen 
etter at ha fjernet korkene, saa vil vi elter" nogen, tids; forløp 
fin de at der i begge flasker er en jevn blanding av luft og 
knlsyre. 
Saaledes kunde man forflere eksemplerne videre; vi skal 
imidlertid nøie os med disse og søke' at finde ut. hvad det er for 
«en, lov som ligger til grund for disse fænomener. Ein, siaadan 
proees, som at varme skulde gaa over' fra, et koldere legeme 
til et varmere og altsiaa. opvarme dette endnu mere, behøver 
ikke at stride mot loven om energiens bevarelse. Ti der behøver 
ikke at gaa nogen energi tilspilde ved precessen, hvis bare det 
varme legeme mottok like meget varme som det kolde avgav. 
Naar vi allikevel aldrig' iagttar noget saadant, maa det. ha. en 
grund, og det er denne vi skal se at finde nt. 
Yi lægger da straks merke til, at de omtalte fænomener alle 
