109 
Boltzmann nøiet sig ikke med den rent formelle defini- 
tion av entropien som Clausiusi gav; han opstillet det spørs- 
maal: „H.vad er den fysikalske kjerne i den anden hovedsæt- 
ning; hvad er entropien egentlig V ( 
Det lykkedes ham ut fra gaskin etiske betragtninger, som det 
her vil føre for vidt at gaa ind paa, at komme til følgende 
resultat.. Enhver tilstand i naturen har en viss sandsynlighet. 
Ved alle tilstandsforandringer vil denne sandsynlighet i alminde- 
lighet forandres; og hvis. en proces skal forløpe av sig selv, sa,a 
maa endetilstanden være sandsynligere end begyndelsestilstan¬ 
den. Eller enklere uttrykt, en proces vil a 11 i d for¬ 
løpe i den sandsynlig s t e retning, saaledes som vi 
allerede antydet i indledningen. 
Boltzmannsi sandsynlighet har altsaa samme egenskap 
som entropien, den maa, bestandig tilta. Diet lykkedes Boltzmann 
at uttrykke dette, matematisk; han fandt at e ntropien e r 
logaritmen til sandsynlighet en. 
Vi skal undersøke nærmere hvilke følger denne Boltz- 
m an ns idé har for fysikken. 
]STaar man vil tale om sandsynligheten av en visis tilstand, 
da kan dette kun ske idet man henfører tilstanden til forskjel¬ 
lige muligheter, man, tæller det an.tal mulige tilfælder der vil 
frembringe tilstanden. Et eksempel vil gjøre dette klarere. Jeg 
kaster med to terninger og spør om sandsiynligheten for tils am¬ 
men at faa f. eks. 4. Der er da følgende mulige tilfælder: 
Jeg kan faa: 
Med første terning 1, med anden terning 3 eller med første 
terning 2, med anden terning 2 eller med første terning 3, med 
anden terning 1, altsaa i alt 3 mulige tilfælder for at faa 4. 
Derimot kan jeg faa tils,ammen 2 kun paa én maate, nemlig 
idet begge terninger viser 1. Ingen er da i tvil om at det er 
3 ganger saa sandsynlig at jeg faar 4 ved et kast med to ter¬ 
ninger som at jeg faar 2. 
Betingelsen for at vi skal kunne, angi en bestemt, sandsyn¬ 
lighet, blir altsaa at vi kan opstille et ganske bestemt 
a n t a 1 mulige tilfælder. Anvendt paa fysikken vil dette si at 
vi maa kunne dele op de størrelser som bestemmer tilstanden, 
i et ganske' bestemt antal udeleiige smaadeler eller atomer. Med 
andre ord; a 11 i naturen som har en entropi, maa 
vi f or © stille o s atomistisk bygg e t. 
