113 
rigtig. Ti likeisa.avel som dier for et f o rs i kr i ngsisel.sk ap altdd 
forekommer sma,a, avvikelser fra 'det siandsynligste, saa kan. dette 
ogsaa hænde i naturen. B o i t z m a n n mente i motsætning 
til Gl ai us i u si, at verden,si entropi allerede; har naadd, sit maksi¬ 
mum for uendelig lang tid siden, men der foregaar stadig „smaa,“ 
forandringer ut fra denne siandsynligste tilstand. At entropiem 
paa jorden for øieblikket tiltar, skulde da skyldes den tilfældig- 
het at den for en tid siden har 1 avtat og nu atter nærmer sig til 
maksimum. 
P 1 a n c k blev som før nævnt ledet til at opstille sin kvan- 
tenhypotese ved betragtninger i læren om varm eistra aler ne. Man 
hadde allerede tidligere opstillet nogen lover for varmestra,ålin¬ 
gen ; de er kjendt under navn av Kirchhodf si lov, t e f a n- 
B olt zm a n n si lov og W i e n, s forsky vningslov. Alle disse 
lover handler om varmesfraalingen fra et sort legeme, d. v. si. 
et legeme der 1 ikke reflekterer noget av den straaling som træffer 
det. De legemer som vi i almin deilighet betegner 1 som sorte, 
f. eks. sot, er ikke dette i den forstand som disse: lover kr æver. 
Enhver .kan overbevise sig om at et sotlag reflekterer litt lys; ved 
at sei langs med en sotet glasplate;. Platen vil da, eftersom 
synsretningen blir mere og mere paralel med sotlaget, se mere 
og mere speilende ut, og naar man. ser meglet nær langs; sotlaget, 
vil speilingen f. eksi. av et lys bli meget tydelig. 
Et absolut sorti legemei lager man av et lukket hulrum, som 
etstedsi i væggen har et litet hul. Dette hul er da, et sort legeme 
som lovene kræver det; det absorberer al straaling som falder 
ind paa det og reflekterer intet. At et saadant hul virkelig er 
sort, kan man straks: sei ved ai betragte et nøklehul ind til et 
mørkt værelse eller lignende. Naar der nedenunder tales om et 
sort legeme, saa menes; hermed et saadant hul i et ellersi lukket 
hulrum. Naar hulrummet er varmt, vil hullet utsende varme- 
straaling, som naturligvisi egentlig kommer fra hulrummets 1 væg- 
ger og kun tilsynelatendei utsendes: av hullet. Allikevel er dier 
forskjel paa, den varmestraaling som hullet utsender, og paa den 
straaling som, et stykke a,v væggen for sig vilde isende ut, selv 
om temperaturen er den samme 1 begge ganger 1 . 
Man kan vise: at straaiingen fra et hul i et hulrum: er den, 
samme, hvad end væggen i hulrummet er gjort av, naar bare 
temperaturen er den samme. Eller anderledes uttrykt, straa- 
8 
