1.14 
lingen fra et absolut sort legeme er kun avhængig av legemets 
temperatur, men uavhængig av 3ivilket materiale legemet bestaar 
av. Man vil herav forstua at det vigtigste i straalingslæren mua 
bli at finde lovene! for et sorti legemes, straaling. 
Ved hjælp av de gamle termod y n am i sik e lover lykkedesi det 
som nævnt Kirchhof f at opstille den efter ham opkaldte 
lov: forholdet mellem et hvilketsomhetst, ikke sort, legemes 
utstraalingsevne og dets absorptionsevne for samme sil a gs. straa¬ 
ling er konstant og lik utstraalingsevnen for det sorte legeme. ' 
Videre fandt S t e f an empirisk og Boltzmann utleidet 
matematisk, at den samleidei straaling fra et sort legeme er pro- 
portional med fjerde potens av legemets absolute temperatur. 
Vi skjønner herav hvor vigtig det er at traaden i en glødelampe 
har høi temperatur, og vi skal se at der er endnu en grund til 
dette, som følger av Wi ens f O' rsk y v n i n g si 1 o v, den tredje 
klassiske lov i straalingslæren. 
Hvis et sort legeme op hetes, tilstrækkelig sterkt, vil det 
utstraalei lys ; det gløder. Farven av det utstraalte lys; blir for¬ 
skjellig efter som temperaturen av legemet stiger ; den gaar fra 
rødt over til gult og endelig til hvitt eller blaahvitt. Danner 
vi os et spektrum av lyset, vil vi s;e at det først indeholder rø¬ 
sten bare rødt og kun meget litet av gult og de øvrige farver. 
Forhøier vi temperaturen, kommer efterhvert de mere brytbare 
farver med, grønt, blaat og violet, og styrken av disse farver vil 
stige forholdsvis sterkere end styrken av det røde, sua lysets 
farve blir mere og mere hvit og tilslut endog blaaagtig, sualedes 
som lysiet fra en buelampe. Wiens forskyvningslov sier nu, 
at produktet av bølgelængden for . den farve der er sterkest, og 
temperaturen av det straialendei sorte legeme er konstant. Med 
andre ord, ettersom temperaturen stiger, blir bølgelængden av 
den farve der har størst lysstyrke, mindre; lyset blir hvitere. 
Ved hjælp av denne lov har man kunnet bestemme solens 
temperatur. 
Disse tre lover var utledet ved hjælp av termodynamikkens 
to hovedsiætninger, loven om energiens bevarelse' og loven om 
entropiens forstørrelse. W i em betoner selv at hans; lov var den 
sidste man kunde komme til ut fra disse sætninger; vil man 
finde flere lover for straalingen end de nævnte', maa man ta nye 
hypoteser tilhjælp. 
