123 
tid man hadde obsi dian vul kaner i Victoria. De lag hvori au 
straliterne findes, tilhører samme tidsrum. 
Under vulkanske utbrudi frigjøres, som bekjendt, en mængde 
gasarter, der kommer op gjennem lavaen i krateret' og undviker 
under voldsomme eksplosiioner. Dunn tænker sig nu at der 
under utbrud kan dannes bobler med en binde av smeltet lava 
og indhold av varm vulkansk gas., litt i likhet med siæpebobler. 
Man kan i den forbindelse tænke paa gl aspusterne, som blaaser 
opygl&sballoner av en rigtig seig (viskos) smelte. Nu er obsidian 
Fig. 3. Australit med rekonstruert glasballon, Efter E, J, Dunn. 
netop viskos naar den kommer op gjennem vulkanen. At saa- 
danne lavabobler ikke direkte er iagttat under vulkanske utbrud, 
ligger i sakens natur. 
Nederst paa lavaboblerne' dannes en lavadraape, ganske som 
vanddraapen underst paa en sæpeboble. Denne lavadraape blir 
kjernen i australiten naar den størkner til glas.. Efter strøm- 
linjerne har Dunn fundet ut, at draapen er rendt ned i bunden 
av blæren da lavaen var relativt let flytende. Senere, efterat 
temperaturen var begyndt at synke, er der 1 paa. indersiden av 
blæren seget ned litt ganske seig lava., som har lagt sig om¬ 
kring den første draape. Derved opstod den regelmæssige rand 
