Snedækket og dets biologiske betydning. 1 ) 
Av Bjørn Helland-Hansen. 
Det er overraskende at man hittil i ,siaa liten grad har gjort 
snedækket til gjenstand for videmskabelige' undersøkelser. Mang¬ 
foldige millioner mennesker lever jo paa steder hvor der ligger 
sne en stor del av aaret, og allei vet at sneien har overordentlig 
stor betydning for næringsveiier oig kommunikationer. Viistnok 
er der gjort adskillige undersøkelser over nogen enkelte' forhold, 
men av monografiske arbeider over 1 snedækket i sin alminde- 
lighet foreligger der, mig bekjemdt, bare et eneste i den nyere 
videnskabelige literatur, nemlig profesisor Axel Hambergs; „Die 
Eigenschaften der Sehneedecke in den Lapplandischen Gebirgen“. 
Profesisor Hambeng har i denne avhandling git en udmerket over- 
sigt over si ne egnei iagttagelser i Sarekfj eldene i svensk Lapp¬ 
land og sammenstillet dem med de mange, spredte oplysininger 
i literaturen. Senere har jeg selv hat anledning til i 2 vaar- 
vintne at gjøre nye systematiske undersøkelser over sneen og 
snedækket i det. nordlige Skandinavien. Med særdeles værdi- 
fuld assistanse av cand. mag. Illit Grøndahl, den finske natur¬ 
forsker' Ludvig Munsterhjelm og gaardbruker Johannes Pensen 
fra Karasjok har jeg faat samlet et stort materiale til et mere 
indgaaende studium av snedækkets fordeling og sammensætning 
og av de fysiske forhold i sneen 2 ). Jeg skal her omtale nogen 
resultater av disse undersøkelser, og i tilslutning dertil forsøke 
at gi en kort' oversigt over snedækkets biologiske betydning. 
I. 
I de meteorologiske tabeller fra Norge og andre nordlige 
lande finder man forskjellige opgaver over snedækket. I „Ned- 
*) Utdrag av et foredrag holdt i Videnskapsselskapet i Kristiania og 
Biologisk selskap i Bergen. 
2 ) Et større arbeide om disse undersøkelser vil bli trykt i Bergens 
museums aarbok iaar. 
