138 
taterne fra disis© maalinger i 1911 og 1912. Det viste sig at 
den specifike vegt kunde veksle meget i forskjellige lag av sneen 
paa et og samme sted. De punkter’ som er tegnet paa figuren, 
angir middelværdierne for 1 de specifike vegter i hver't enkelt isnit. 
Man ser hvorledes tætheten tiltok utover vaarvinterem. I mars 
1912 var den i gjennemsnifa litt over 0'.2, i midten av april var 
26./// J7 /// 5 /V /Q/V /5/V eo /V 23/V 30/V iOV 
Fig. 10. Snedækkets gjennemsnitlige specifike vegt i svensk Lappmarken. 
den nær 0>.3 og i be gyn deisen av mai 0.4. I 1911 var sneen i 
Lappmarken gjemnemgaaende lettere; i begyndelsen av april 
var den specifike vegt omkring 0.15, i midten av april 0.25 og 
i begyndelsem av mai litt over 0.3. Ved slutningen av vinteren, 
før nogen væsentlig sammensynkning av snem,assen begynder, 
vil sneen saaledes bestaa, av omtrent' 1 J 5 xsi og 4 / s luft; i sneen 
er der altsaa meget mere^ luft end is.. Paa. grund av nogen 
procesiser som finder sted 1 nede i sneen, og som jeg skal omtale' 
siden, vil der kunne opst.aa. temmelig store sammenhængende 
hulrum samtidig som sneen over større lag vil bli tættere og 
