145 
Hel© dyrets overflate. er 1 tydelig stripet; den.ni© stripning 
skyldes en. differentiation av protoplasmaets ytre del (ektoplas- 
maet) og gjør tjeneste som elastisk© muskelfibre. Striperne 
naar helt ut. til spidsen av flimmerlapperne;; undertiden kan 
man ogsaa. iagtta, en tverstripning i disse lapper, og denne tjener 
utvilsomt til at bred©' 1 apperne ut og still© dem i den rett© stilling. 
Dyret er sualedøs forsynt med saavel længde- som delvis: ogsaa 
tver-„muskulatur“ . 
Kjernen er hos de fleste rund eller oval; men hoisi nogem 
(slegten Folliculina,) er .den derimot av form. som en rosen¬ 
krans; sidstnævnte silegt skiller 1 sig særlig heri ut fra. de andre. 
En smaakjerne (micronucleusi) er ikke med sikkerhet paavisit hos 
nogen av arterne. Diette, er n.oget gaatefuldt, da smaakjernen 
hos andre ciliater utvilsomt spiller en stor rolle saavel under 
conjugation som under deling. 
Conjugation (delvis sammensmeltning av 2 in di vider, under 
hvilken der Ander sted utveksling av kjernesubstansi) er ikke 
paavisti hos: disse dyr 1 . At. en conjugation skal kunne, findei sted 
saalænge dyrene sitter i sin© hus er usandisynlig; diet kan der¬ 
imot. tænkes at conjugationen finder sted mellem nye individer 
som har forlatt, det. gamle. hus. 
Veid delingen opstaar nemlig som vanlig hos» ciliatern© 2 
individer. Det en© av disse forlater straks, huset —- kryper om 
eller svømmer avsteid ved hj ælp av en fin flimmerklædning; det 
nve individ er pølseformig og har i begyndelsien ikke videre lik¬ 
het med det oprindelige dyr. 
Efter en tid slaar 1 „1 arven u sig tilro paa et passende sted 
og utskiller en gj ennemsigtig substans som fæstner' sig til under¬ 
laget som en klat lim. Dett© lim kan sees 1 som en brem omkring 
beboelsesrummet (fig. 6 og 9) set ovenfra; det vises, undertiden 
ogs.a.a naar man ser huset fra, siden. Dette er grundvolden for 
huset som deretter paabegyndes, idet dyret utskiller 1 en ny sub- 
stansi som gjerne, er mindre gj ennemsigtig end den første; ved 
stadige bevægelser av dyret. -— som efterhvert har antat form av 
et typisk karaffel dyr —- utformesi vægger og tak over et rumme- 
lig beiboelsesrum. Dyret lar imidlertid være igjen en aapning 
fremover eller opad, og bygverket avsluttes, med en undertiden 
overordentlig kunstfærdig bygget, forlængelsie av væggen om¬ 
kring aapningen, „hals.en a . Denne hals formesi særlig ved hjælp 
10 
