Snedækket og dels biologiske betydning. 
Av Bjørn Helland-Hansen. 
(Fortsættelse fra ,s. 143). 
Ved underisøkelserne i Lappmarken har 1 vi foruten at stu¬ 
dere snedækkets; tykkelse og sammensætning ogsaa gjort en hel 
mængde maalinger av temperaturen i sneen. Ved en av vore 
faste sltationer (i Vittangi Kyrfcoby i Juckasjarvi sogn) gjorde vi 
saaledeisi en siammenhængenide række av temperaturobservationer 
gjennem flere døgn. Resultatet a,v maalingene er fremstillet 
paa fig. 14. Den tykke helttrukne linje viser sneens; temperatur 
5 cm. under overflaten; den brudte. linje viser temperaturen 
i 20 cm.s! og den punkterte i 45 cm.s dybde. Til sammen¬ 
ligning er ogsaa indteignet en tyndt optrukket kurvei for 1 luft¬ 
temperaturen. Amplituden i luftens temperatur har tildels 1 været 
meget stor i observationsdagene. Det har midt paa. dagen den 
10de april bare været en 3—4 kuldegrader; mens. diet om natten 
var under 30. Sammen med disse store vekslinger i lufttempera¬ 
turen fin der vi ogsaa, storei vekslinger i temperaturen 5' cm. under 
sneflaten. Her 1 kunde det om natten være omkring 25' kulde¬ 
grader, naar det i luften var 1 under *— 30 |0 . Om dagen blev det 
ikke saa, varmt som, i luften. Forskjellen mellem luftensi og 
sneens. temperatur i denne dybde var veid maksimum og mini¬ 
mum en 4—5 grader eller mere. Gjennemsnitstemperaturen i 
denne snedybde var saa nogenlunde den samme som gjenmeim- 
snitsitemperaturein i luften, men amplituden altsaa mindre. Maksi¬ 
mum f and tas, omtrent til samme tid i luften og i sneens øverste 
lag, nemlig ved 1-tiden om ettermiddagen; minimum fandiesi i 
begge tilfælder ved 3-tiden om natten. I 20 cm.s dybde var veks- 
lingerne mellem dag og nat meget mindre, og gjennemsnitstempei- 
raturen var gjennemgaaende høiere. 12te april f. eks. var der en 
daglig amplitude i lufttemperaturen paa omtrent 28°. 20 cm, ned 
i sneen var amplituden bare en 6^-—7°. Samtidig som amplituden 
var blit meget mindre, finder man ogsiaa en faceforskyvning. 
