175 
Om Norges flora og dens indvandring. 
Av N. WiIle. 
Under den differentiering som ved den senere tidisi sterke 
utvikling inden den videmskabelige forskning har truffet de flest» 
videnskaper, er de blit opdett i forskjellige speeialomr ander. 
Dette har ogsiaa indtruffet. med den videnskap som man kalder 
plantegeogr ah. 
Det er hovedsagelig i 3' retninger som de plantegeøgrafiske 
undersøkelser over et landis, flora for tiden drives. 
1. F1 0 . r i s t i si k plante, g e o. g r a, f i eller 1 en utredning av 
planternes, geografiske, utbredelse, i nutidem. Dette' arbeide 
bør siom ma.al sætte isig en kartlægning av de forskjellige 
artens utbredelse i det betræffende land. I et land med siaa 
forskjelligartedei livsvilkaar for 1 planteveksten siom Norge, 
blir et saadant arbeide overordentlig omfattende og be 1 - 
sværlig, da der f or dres en utallighet av detal j undersøkelser 
i de forskjellige dele av landet. 
I store træk er' dog nu dette arbeide utført for 1 Norges 
vedkommende. 
2. Økologisk plante g e o g r a f i som søker* a.t. ut¬ 
forske hvorledes og hvorfor de bestemte plantearter paa 
de forskjellige steder og under de forskjellige, livsbetingelser 
slutter' sig sammen til forskjellige, plantesamfund. Denne 
videnskapsgren, som bygger paa. planteanafomi og plante¬ 
fysiologi i forbindelse med fysisk geografi, er grundlagt av 
Danmarksi fremragende botaniker, professor, dr. E u g. 
W armin g. 
I Norge har denne videnskapsgren først i det sidste fun- 
det. dyrkere, og undersøkelserne kan derfor først siges at 
være paabegyndt. 
3. Den h i si t o r i si k e p 1 ante g e o g r a f i stiller .sig som 
maal at utforske de vekslinger som landets, vegeiliation har 
undergaat i tidernesi løp, siaaledes a.t. der fastslaaesi naar og 
hvorfra vigtige arter er indvandret, hvor hurtig de har 
spredt sig, og hvorledes andre som tidligere har været 
mere utbredt, senere har 1 fa-at en mere 1 indskrænket utbre¬ 
delse. 
