176 
F or N orgieisi vedkomm endte 1 blev denne 1 videnskapsgren 
grundlagt 1875' av professor Axel Bly.tt, som opsfillet 
en teori om indvandringen a,v Norgeis flora under 6 avveks¬ 
lende regnfuldei og tørre tidsperioder. 
Senere' har denne videinskapsgren i de: nordiske landei hat 
mange forskere. Dette er' naturlig, ti db skandinaviske 
lande : Danmark, Finland, Norge og Sverige frembyr 1 særlig 
gunstige 1 betingelser for 1 studiet av denne videnskapsgrem. 
Ti det er utvilsomt fastslaat at dissie lande i en geologisk 
ikke 1 ' fjern fortid har været dækket av et sammenhængendie 
isdække, som har .ødelagt det meste av den tidligere veige- 
tation, maaske med undtagelse av de mest haardføre plante¬ 
arter. 
Dissie landes nuværende; vegøtation er siaaledeis for den 
•alt Overveiende del indvandret fra de naboland© som under 
istiden ikke var dækket av den store landis og derfor kunde byde 
tilholdssted for em mere eller mindre rik flora. 
Jeg skal i korthet gi en oversigt over hvor le dies Norges flora 
er sammens® og hvorledes' den maå tænkesi at være indvandret. 
Man vil let forstaa, at livsbetingelsierne i et land der 
sifrækker sig over saa mange breddegrader som Norge, vil bli 
meget forskjellig© i den sydlige og nordlig© del. Men hertil 
kommer at klimatet er meiget forskjellig i den østlige og vest¬ 
lige^ del av det sydlig© Norge. I den østlige del har man et 
meget freimtrædemde kontinentalt klima med varme siornr© og 
en vinterkulde som synker under 40° C.; paa den vestlige kyst 
har man et insulært klima, med lav siommertemperatur, men med 
mild vinter, siaa middeltemperaturen for januar manned kan gaa 
op til 2° C. varme. Men forholdene kompliceres, erndnu mere 
derved at Norge er et fjeldland med høider indtil 2468 m. 
I det central© Norge ligger den høieiste grænis© for Pi nu s. 
s i 1 v © s tri s. ved 880 m., for B etui a odor a t a ved 1050’ m. 
og snegrænsen ved 1640 m. Men paa sine steder, hvor isbræer 
skyter sig neid i dalene som i Hardanger, trykkes: vegetations- 
grænserne meget sterkt siammen. 
Det er temperaturen som har den største, betydning for 
pUntearternes utbredelsi© i Norge. Vesteuropæisk© arter kan 
leve i det vestlig© Norge, hvor januars middeltemperatur er 
1—2° varme, men de fryser bort længere ølst, hvor vinteren eir 
