183 
sjøen og Nordsjøen,, samtidig som de danske sund opstod. Øster¬ 
sjøen fik nu efterhaanden salt vand, og man, har fra, torvmoser 
i mellomste Sverige fundet frø av Entada gigalobium, som Golf¬ 
strømmen den,gang har ført dit, hvad der ikke sker i n,utiden. 
Pan, hele Norges kyst sank dog landet i denne tid kun, nogen 
fan meter, sia,a landsænkningen har ingen betydning for plante- 
utbre deisen som siaaidan, miein det er antagelig at klima,tet under 
disse forholde har været ikke alene varmere, men ogsiaa fugtigere 
end i nutiden. 
Endel av 11 e z-floraen og den vesteuropæiske kystflora paa 
Norgesi vestligste øer kan vel delvis være indvandret i dette tidsi- 
rum, men jeg antar at dette har skedd fra de nærmeste lande 
ved springvis vandring over havet, ikke' ved langsom fremmar¬ 
sj ering gjemnem Sverige og det østlige Norge. 
Under den nordiske bronceaider, som begyndte, 4000 aar før 
nutiden, hævet Norges, kyst sig til den nuværende høide, og 
klimatet begyndte at bli koldere. 
Paa den,nei tid indvandret' to av Norges, mest utbredte og 
karakteristiske plantearter, nemlig Piceia, excelsa fra, øst og Cal- 
luna vulgariis fra vest. Paa gunstige lokaliteter kan Picea 
excelsa, beseire Pinne siilveistris, og de dunkle granskoger avløser 
efterha,anden de lyse 1 furuskoger. Men i det sydlige Norge,, hvor 
landet er bredt, har 1 endnu ikke Picea excelsa hat tid nok til at 
rækkei helt bort til vestkysten. Cal lun a vulgaris har kunnet 
sprede sig raskere, den har allerede rukket over hele landet, fra 
havet og op paa fjeldenei til dverg vid jerneis region. 
Ehdnu senere er Fagus; silvatica indvandret til Norge. 
Efter de, fossile fund og dens utbredelse at dømme,, sryneisi den ikke 
at kunne; være synderlig over 1000 aar gammel i Norge. Det 
synes noksaa antagelig at dette træ er direkte indført med 
mennesker. Da den isolerede bøkeskog som findes veid Bergen, 
vokser paa den gamle Kongsgiaard,, som tilhørte den i England 
opdragne norske konge Haakon Adelstensfostre, ligger det nær 
at anta at han har latt den indplante i sin regjeringstid 935 
—961. 
Senere har munkene ved sine klosterhaver bidradd til at 
sprede forskjellige plantearter, som de dyrket, til medicin, (f. eksL 
Sambucus nigra), husholdningsbruk (f. eks,. Berberis vulgaris) 
eller som prydplanter (f. eks. Aquilegia vulgaris). Der er vist- 
