184 
nok mange arter som paa den maate skyldes menneskenes virk¬ 
somhet sin adkomst til Norge. Særlig har en mængde ugræs- 
planter blit indført med utenlandsk korn eller græsfrø indtil 
den dag i dag og har spredt sig delvis over store strækninger. 
I „Oseibergskibeit a , som stammer fra begyndelsen av det 8de 
aarhundrede, har professor J. Holmboe kunnet besteimme 
rester av følgende kulturplanter: Avemia sativa, Corylusi Avel- 
lana, Isatis. tinctoria, Jugl ans Regi a, Lepidiium sativum, Linum 
usitatissimum, Pirus Malus og Triticum vulgare, samt følgende 
ugræspl amter: C aps ella. bursa pastoris, Chenopodium album, 
Galeopsis Tetrahit, Lamium (purpureum ?), Polygonum Go m vo l- 
volus ; , Stedlaria media og Urtica urens.. 
Diet var tidligere et botanisk dogme at plantesamfunderne 
med sine mangei arter 1 vandret frem som et regiment' soldater og 
tok landet i besiddelse under de for dean gunstige klimatiske 
forholde, idet den tidligere plantevekst deciimertes og kun blev 
beivaret som relikter paa særlig gunstige lok® te ter. Dett© 
dogme kan ikke læmger opretholdes, ti plant' e artene 
spreder sig emkeltvis og i almindelighet. uav- 
hængig av hverandre. 
Det er ikke blot mennesker som bidrar til at føre plante¬ 
arter spramgvisi over større havflater, men ogsaa andre tilfældige 
transportmidler, som vind, havstrømmer og særlig fugler. 
Der 1 gis em række eksiempler paa. forekomsten av planter i 
Norge som kun kan forklares ved em saadam sprangvis spred¬ 
ning fra. delvis: ganskei fjerne lande'. 
Av utbredelsen i nutidlen for et antal planter paa Norges 
sydlige og vestlige kyst, synes det nær at slutte at de er ind¬ 
ført direkte over havet fra, dei nærmeste lande, Danmark eller 
England, og at de ikke har behøvet vandre den lange vei gjen- 
nem Sverige og det østlige Norge, for saa, senere at helt bortdø 
paa disse gjennemvandrede strækninger. 
En stor del av disse plantearter er sumpplanter, liar smaa 
frø, stenfrugter eller er belgplanter. Det er just for saudamm© 
at man kan anta, at leilighetsvis transport ved fugler lettest kan 
fin de sted o ver havfl ater . Det viser sig ogsaa, at der gaar regel- 
mæssig trækfuglevei fra D'a'nmark til det sydlige Norge og fra 
England til det vestlige Norge. 
Den bekjendte norske zoolog i Washington L e o n h a r d 
