245 
storker trækker om høsten i syd østlig retning, parallelt de store 
elver, ned gjennem Ungarn. Den samme vei slaar ogsaa, dø 
dansk© storker ind paa,, og storker merket i Holland ha,r like¬ 
ledes tat denne retning. Derimot synes; Syd-Tysiklandsi og delvis 
ogsaa, Vest-Tysklands storker at ta veden sydvest over 1 Spanien 
(til Senegal?). 
Paa grundlag av ring-storker fra Danmark, Tyskland og 
Ungarn kan saa, trækveiensi videre forløp følges. Den fører over 
B osp or us til Lille-Asiem, Syrien, Palæstina, op gjennem Nil dalen 
og til Syd-Afrika, som er „vinter“ -opholdsstedlet (imidlertid er 
det jo sommer dernedei). D© 4—5 maaneder gamle storker reiser 
saaledes omkring 10,000 km. for at komme til sit vinterkvar- 
ter. I fig. 5 er fremstillet —? væsentlig efter Thienemann — en 
del av findestederne utenfor Europa og det sannsynlige forløp av 
trækveien. Vistnok er det ikke saa særlig mange eksemplarer 
som er skutt underveis, men dels, har man beretninger fra øien- 
vidner som har iagttat skarer av trækkende storker 1 f. eks. over 
Bosporus, dels; maa det merkes- åt de fundne ringstorker har til¬ 
hørt- flokker paa optil flere tusen fugler. E’und fra die senere- aar, 
som ikke er tegnet ind paa kartet, falder ogsaa indenfor det om- 
raade som paa kartet er skravert. At imidlertid storkene; kan 
slaa, ind paa andre retninger, viser furrdet av en ring-stork ved 
Maskat i Arabien (paa, ved mot Indien?). 
Ved hjælp av ringforsiøkene kan, vi'ogsaa vente at faa andre 
oplysninger om trækfuglenes liv. Til forstå,aelsen av træk- 
vandringen vil det- være; særlig vigtig at faa greie paa, om træk- 
fuglen er steidbundien, om med andre ord den én sommer ruger 
i ét land, en anden fjernt derfra i et andet land, eller om den 
vender tilbake; til den samme egn, maaske samme rede, aar efter 
aar. Om ungerne kommer tilbake til sin fødeegn, eller om de 
spredes over mange land og ruger der. Dikelødes kan disse for¬ 
søk gi os; indblik i fuglenes; eigteskabelige liv, om de; indgaar 
varige forbindelser o. 1., likeledes 1 oplysning om hvor gammel de 
kan bli. Materialet er dog endnu saa. litet at man. kan ikke si 
meget i sin almindelighet; jeg skal derfor omtale en del 
eksempler. Dø; unge; storker syneis at vende tilbake; til sin hjem¬ 
stavn, saaledes, er en døl fugl merket som redeungier i Øst-Preus- 
sen, fundlet i større eller mindre- avstand fra, sit fødested i det Iste,- 
2det og 3dje aar efter' merkningen, men da ingen av dem blev 
