273 
vil ikke kunne projicere den lodret ned paa jordoverflaten, men 
vil altid anslaa for store avstamde. Gåtfcei støttet sig ogisaa til en 
anden iagttagelsie. Under taake og uveir ankom — i træktiden — 
mange trækfugler til Helgeland, mens ofte paa, dager med klart 
og stille vedr intet træk blev iagttat. Gåtke antok da at fuglene 
trak i saa, store høider at man ikke kunde se dem. Det liar 
man nu ingen gruiid til uten videre at anta, idet maaske da, træk- 
ket gik Helgoland forbi, mens fuglene i tungt veir og i taake 
siøkte hvileplads der. Imidlertid var Gåtke®, anskuelser i sam¬ 
klang med den aXmindelige antagne mening at fuglene ved at 
fly ve i store høider hadde en vid oversiigt siaa de lettere 1 kunde 1 ori¬ 
entere sig, og de har' endnu siine forsvarere. Vegtige indvendin- 
ger mot at trækfiugten foregaar i stor høide over jordoverflaten 
er fysiologerne kommet frem med. I 5000 meters høide hersker 
en temperatur av ca. 4 - 20° C., og lufttrykket er formindsket til 
omtrent en halv atmosfære, ca. 360 mm. Stiger høiden til 
7000 m., kommer temperaturen ned til ca, 4 - 33° C., og trykket 
ned til ca. 300 mm. I almindelighet kan man si at tempera¬ 
turen fra jordoverflaten og de første 10'000' meter op vil synke 
0.5°—0 ( .8° C. pr. 100 meter. I høider som 10'—12,000'm,, hvor 
Gåtke tænkte sig at trækfuglenes skarer til tider kundei ta sin 
vei, vil der være en saa lav temperatur og et saa ringe tryk at 
man anser det for usandsynlig at høiere organismer kan opholde 
sig der i nogen nævneværdig tid. Det er særlig die forsøk den 
franske fysiolog Paul Bert har amstillet, som man da, støtter 
sig til. Ved hjælp av luftpumpen utsiatte' han pattedyr og fugler 
for lave tryk med og uten samtidig formindskelse av tempera¬ 
turen. Det viste sig da at fuglene var mere ømflndtlige end 
pattedyrene. Saaledési viste en kanin die første tegn paa at den 
ikke befandt sig vel, opkaisitelse 0 1 . 1., naar trykket var kommet 
ned til 160'mm..; hunder ta al te meget lave tryk, de døde først ved 
100—80' mm.si tryk. Elt sivin som opholdt sig et kvarters, tid 
under et tryk av 120 mm., var efterpaa like frisk som før. D'er- 
imot blev fire spurver uvel, allerede naar trykket siank til 388— 
278 mm. -— det var noget forskjellig for hver. For en latter- 
maake indtraf det samme ved 348 mm., taarnfalk ved 278 mm. 
Spurvene døde naar trykket gik ned til 203 mm., maaken ved 
188 mm. og falken ved 178 mm. Blev temperaturen nedsat sam¬ 
tidig med trykket, saa hadde fuglene endnu mindre 1 motstands- 
18 
