274 
kraft. Saaledeisi leivet en spurv i 1 time 20min. ved en temp. 
av + 6.5° C., mens en anden ved -t4° C. kun levet i 1 time 4 min. ; 
trykket var i begge tilfælde det samme, 295 mm. 
Mot den slags forsøk under luftpumpen kan man nok ind- 
vende at dyrene her ikke beånder' sig under 1 normale forholde! i 
det trange rum man byr dem. Eiter de erfaringer man har for 
menneskets vedkom,mendei fra ballonfarter og bj er gb ©stigninger, 
taales lave tryk og temperaturer langt mere og længere naar 
man, holder sig i ro end naar man er 1 i bevægelsei. Det har man 
villet overføre paa, fuglene, siom jo under flugten maa utføre et 
stort muskelarbeide. Det er imidlertid paa den anden sddei blit 
hævdet (M ax Baer) at fuglene indtar en særstilling derved 
at de har luftsækker. Under vedvarende flugt skal ved en eien¬ 
dommelig mekanisme fyldingen av luftsækkene passivt komme 
istand ved selve flyvebevægelsien; luftsækkene! skal besørge op- 
varmningen og skiftningen av aandeluften og fuglen være' istand 
til at flyve, ogsaa i fortyndet luft, uten at selve aandedrættet 
kræver musfceiarbeidle. I sammenhæng hermed skal den ogsaa 
seeis den erfaring, at en fugl som flakser om i et værelse: me¬ 
get hurtigere blir træt end en. siom flyver i det fri ; under den 
korte flugt, skal ikke den passive aandedrætsbevægelse komme 
istand, fuglen maa anvende muskel arb eide foruten til flyvningen 
ogsaa til a åndingen. 
Hvor stor roll,© denne eiendommelige' mekanik spiller for fug¬ 
lenes; flugt, er man ikke* enig om, men selv om den skuld© sætte 
fuglen istand til at kunne flyve i dei høiere luftlag uten ekstra 
anstrængelse, siaa ser dog mange i den lave temperatur som 
hersker der, en hindring som den ikke kan overvinde; fuglene, 
og specielt de trækkend© arter, skal være ømfindtlige for lave 
temperaturer. Enkelte arter 1 kan imidlertid opholde sig i større 
høider, men da, er det deres normale reigion. Saaledes skal efter 
H um boldt kondorensi reigion i Andesibjergene være mellem 
3200 og 5800' m. o. h. Kondoren maaler 2.5—4.5 m. mellem 
vingespidsene, og Humboldt anislaar de høider hvori fuglen for- 
svandt for hans, blik i vertikal retning, til ca. 2200 1 m., saaledes 
at fuglen alt i alt skulde beånde sig i omkring 7000' m.si høide. 
Gatke fandt at høideni pa,a, grundlag av HumboldtS' oplysninger 
nærmere maatfe siættesi til 12,000 m. I Himalaya skal ørn og 
grib gaa op til 7200 m.; under en ekspedition dér fulgte kraaker 
