277 
maalet: hvorledes: hilder fuglen!© veien, hvordan er dei istand til 
at holdei sin kurs:? (Vi foruts,ætter da at de> følger bestemt© træk- 
veier). Det fremholdes endnu av ansieed© forsker© at man ikk© 
kan forklare' sig dette' fæmomen uten ved at anta at fuglene' har 
en „ubevisst retningsisiams;“. Hvad demme: sans egentlig bestaar 
i, er man ikke: enig om ; mogem mener 1 at den bygger paa, mag¬ 
netisk indtryk, andre paa meteorologisk© forhold ©. s. v. Jeg 
skal ikke her ga,a nærmere ind paa, disise spekulationer , men bar© 
nævne, at, hvis: fuglene: virkelig blev ledet av em mystisk ret- 
ningsisansi, saa maatte det: være dem likegyldig om de under siine 
vandringer hadde jordoverflaten for øie eller ei. Men alle iagt- 
tage,Iser gaar i den retning at naar der indtrær taake, saa, træk- 
ker fuglene: nærmere jorden for i meget usigtbart veir 1 helt at 
sla,a, sig til ro. Over skylaget er 1 aldrig truffet fugl, naar 
undtas, en due' som i tæt taake slog sig ned paa, en ballon i 
300 meters hø ide; den forblev der indtil jordoverflaten kom 
isigte. Man har og,sa,a sat fugl ut fra ballon i taaket veir. D© 
kredset da enten, om ballonen eller satte sig paa, den,. En irisk 
siom blev sluppet i 1200' m.s, høide, holdt sig i nærheten indtil en 
aapning i skylaget lot den faa, øie paa jorden, og den fløi da 
straks ned gjennem den. Det samme, har 1 man ogsaa iagttat for 
en trælerke. 
Likeisiom man tidligere' har overvurdert den høide træk- 
vamdrimgem foregiaar i, saa synes det, samme at være' tilfældet 
med flyvehastighetem og fuglenes utholdenhet. Gåtke antar saa- 
ledes at mange, nordiske arter fuldfører sit vaartræk i løpet av 
en eneste nat. Mest bekj endt er hans eksempel med blaakjæl- 
ken (Erithacus suecicus, E.), en fugl siom efter sin bygning ikke 
kan regmesi til de bedstti utrustede' flyver©, og som. heller 1 ikke, un¬ 
der sin daglige færden foretar længere flyvninger. Den har sine 
rugepladser i det nordlige: Europa og sin© vinterkvarterer i Nord- 
og Mellem-Afrika. Mens: den under høsftrækket skarevis; skal 
forekomme i trækomraadet,, altsaa drage langsomt sydover, saa, 
er efter 1 Gåtke’ under va,artrækket det emieist© sted hvor 1 den op- 
trær 1 i større antal, øem Helgoland. Han. mener derfor 1 at den i 
løpet av em vaarnat, 9 timer, har 1 tilbakelagt, veien fra, Ægyptem 
til Helgoland, en strækning i luftlinj© av omkring 30'0' mil, alt¬ 
saa em gjennemsnitshastighet av 330 km. i timen. Naar denne 
forholdsvis daarlig utrustede: fugl kunde præster© en saa,dan flugt, 
