290 
og vakre natur at han alt som, barn fik em levende interesse for 
naturfag. Diette .styrkede®, da han, 11 aar gammel kom i Wemers- 
borgsi skole og der fik til lærer 1 em mand, som var varmt interes¬ 
sert for naturfag, særlig botamik, og som forstod; at undervise 
paa em isaadan maate, ati han vakte elevermesi interesse. Uagtet 
han, kun nød lektor A. J. ,S a, h 1 é n ’ s interesserte undervisning 
i 2 aar, var dette dog bestemmende' for retningen av hete hans 
senere; liv, og det uagtet han de følgende 4 aar' paa, skolen, ikke 
fik nogemsomhelst veiledning i naturhistorie! av den da fungerende 
lærer. 
Vaaren 1857 tok han studenteksamen ved Upsala universitet, 
og fra, 1858 til siommerem 1865 studerte han der' hele tiden, med 
undtagelse av et semester', væsemtlig botanik og zoologi. 
At den kraftige', vel voksne student med; det' gode humør 
og sit slagfærdige, humoristisk© vid deltok ikke: sia,a litet i dem 
tids glade studemterliv er selvfølgelig. Han hadde megem musi¬ 
kalsk smak og var 1 den selvskrevne samgeranfører i mindr©' stu¬ 
denter, selskaper. Mange av de smaa oplevelser fra studenter- 
livet, muntre optog og episioder fra de dengang ikke saa sijeldne 
natligei kampe mellem studenter og haandverkss vende' kunde han 
sener© fortælle om paa, sin fornøielige, humoristiske maate. 
En av hans gamle kamerater, siener © profesisor H j. S t O' 1 p> ei, 
fortalt© mig følgende, som viser studentens impulsive, rettæm- 
kende karakter. Der var dengang i Upsala, 2 adelige' studenter, 
som vakte almindelig forargelse ved sit tøilesløs© liv. Ein dag 
fortalte® der' i byen om en mere end almindelig slet strek, som 
de hadde bega at; S t o 1 p ei, som ogsaa var en usedvanlig stor 
og kraftig 1 mand, sitter om aftenen paa sit værelse, da, banker 
deti paa,, og ind træder W i 11 r o> c k , som er heftig oprørt. 
„Har du hørt, hvad disse grever nu har gjort ?“ „Skal ikke vi 
to gaa ut og gi dem en grundig dragt, prygl V c Jo, Stolpe 
var enig, og 1 saa, gav d© sig avstod for at s,øke op de to, grever, 
men heldig nok for' disse, var d© den aften ikke ute paa, eventyr', 
og næste dag hadde jo fornuften dæmpet indignationen. 
Men Wittrock arbeidet ogsaa, flittig under sit ophold ved 
universitetet'. 
Sommeren 1864 fik han, understøttelse' av den da, eksiste¬ 
rende „botaniska reseforeningen a og foretok en botanisk reise 
til det sydlige og sydvestlige Norge' for at studere fanerogam- 
