305 
som dannes omkring disses øverste partier blir ganske 
formidable, der 1 vil let kunne optræde gnistutladninger —■ en 
art lyn —•, hvorfor arbeidet med siaadanne drager kan være 
forbundet med adskillig fare. 
Av like stor betydning som denne potenti al gr adient er 
ionisationsforholdenø i atmosfæren. Som maal for denne benyt¬ 
te® som regel luftens, ledningsevne for positiv og negativ elektri- 
oitet. Tidligere maal te man i regelen ikke denne størrelse i ab- 
siolut maal, men en, med! denne nær beslegtet størrelse, som. har 
faat det tyske navn „Zerstreuung“. Denne gav et maal for 
hvor hurtig en isolert opladet cylinder tapte sin ladning, naar 
den var utisat for atmosfærisk paavirkning. 
Aarsiaken til denne jorden® spænding i forhold til atmo¬ 
sfæren og til det overskud a.v positiv elektricitet, som normalt 
findes i luften, er man endnu ikkei helt klar over; mein en meget 
stor rolle spiller iethvertfald radioaktive processer i jorden. Den 
dannede emanation trænger op igjen nem j or dk apil 1 ar erne og her¬ 
under vil, paa, grumd av de negative ionersi større bevægeilighet, 
disse i høiere grad end de< positive ioner bli holdt tilbake i jor¬ 
den — adsorbert. Den luft, som kommer ut av jorden, har 
ogsaa vist sig at være overmaade sterkt radioaktiv og ha et be¬ 
tydelig overskud av positiv elektricitet. Dette vil saia, bli ført 
av vinden op i de høiere luftlag. 
At dette' fænotmen spiller en: overordentlig stor 1 rolle: er utvil¬ 
somt, men om, det er tilstrækkelig til at forklare, diet hele fæno- 
men, derom er det eindlnu ikke mulig at si noget bestemt. 
Men selv. om man antar, at diette er tilfælde for' det 
n orm ale felt® vedkommende, er det dog ikkei tilstrækkelig 
til at forklare de abnormt sterke felter som optræder under 
byger og tordemveir; —< for at en elektrisk utladning i form, av 
lyn skal kunne indftræde, krævesi dier et felt av noget siaadiant 
som 10,000 volt pr. cm. Man maa derfor her siøke tilflugt til 
andre forklaringer. 
For øieiblikkeiti er diet væsentlig 2 teorier 1 , som i denne hen- 
-seendei er 1 av interesse,. Begge turdta muligensi være i,st,and til at 
forklare dannelsen av saa sterke felter, som det her er 1 , tale om. 
Den ene teori er fremsiat av Simpson, den anden av Elster 
og G-eiteL 
Simpson grunder sin teori paa, den siaakaldte Lenardeffekt, 
19 
