316 
er uhyre liten, saaledesi at der let sfcer en, gnistutl adning, naar 
spændingen melleim de to plater naar en vis størrelse'). 
Jeg hadde nylig i Hammerfest anledning 1 til at høre hvilke 
forstyrrelser disse eiendommelige opladninger frembragte i telei- 
fonen, desværre dog ikke. paa, det tidispunkt dia fænomenet var 
kraftigst. Da skulde; det, etter hvad der blev mig fortalt, ha 
været en støi som av en benzinmotor, idet der foregik naget, 
saadant som 3 utladninger pr. siekund. Ved at sætte ledningen 
til jord blev der maalt en temmelig konstant utiadningisistrøm 
paa 25—27 milliamperesi, — vel at merke' paai et tidspunkt, da, 
fænomenet var betydelig svakere. 
Saagar lysiende utladninger — eller opl adning er —< har 1 vi 
en enkelt gang hat anledning til at iagtta paa. spidse gjenstande 
i observationstaarnet øverst oppe paa toppen,. 
Særlig tydelig var 1 det paa, vor vindfløi, som forrest har en 
spids,, der 1 altsiaa stadig vender mot vinden. Vi fik fotografert, 
dette fænomem; men det var desværre for svakt til at kunne bli 
reproducert. 
Fænomenet' syntes; ganske analogt' et St. Elms lysi. Det 
interessante er imidlertid, at lysningen, ophørte momentant, naar 
man stilledei en gjenstand foran de lysemdei punkter, saaledes; a,t. 
vinden, ikke fik blæse direkte paa, dem, f. eks:, holdt ha,an den for 
i en ca. 30 cm.s; avstand 1 . 
T'ok man den sikjærmendiei gjenstand væk, optraadtei lysi- 
ningen, atter momentant. 
Hvorledes: disse tilsynelatende høist eiendommelige forhold 
skal kunne forklares, derom er 1 det endnu vanskelig a,t uttales 
nogeit sikkert,. 
Det er særlig to ting som man først og fremst maa, ta i 
betragtning. 
Det er mulig — kanske ogsiaa diet mest sandsynligei — at 
det er selve snepartiklernei, som optrær siom bærerei av de 
elektriske 1 ladninger 1 , de kan, værei blit opladet paa mange slags 
maater, f. eks. ved gnidning, eller ved influens paa en maate 
som Elster og G eitel har 1 tænkt sig det i sin teori om tiordien- 
veiret. Viser diette' sig at være tilfældet, vil disisie, ting muligensL 
kundei f a,a, betydning for teorien, om torden veirs dannelse. 
