334 
svarende, til tapes-isoeardia-tid!. Der er ingen tydelig formutions- 
grænse i lenet, det er først ved fosisilerne selv man kan finde, om 
det er fra, arktisk tid eller 1 fra. klimnt-optimum. At sandlaget 
skulde være regnskyllet fremover et par kilometer fra, ra-ryggeins 
75 m. o. h. til 2 5 m. som, et jevntykt dække over leret, kan ikke 
godt tænkes mulig, og brænding kan umulig ha gjort det, for 
sandlaget er ført frem, emsi, med samme lagdeling, medlem høiere 
knauser og i helt a apen situatiom, som ventelig i bræelvsiamder, 
men utænkelig for bøtgevirkningen. Og heir som ved Horten 
finder vi dennes merker i et bestemt belte, som volder 1 i ra- 
gr us lagets ytre hud. 
H vis: isocardia,-leret var blit atsiat e f t e r raet — eiter det 
gjældende tidsiskema, meget senere —■ mens derimot yotdialeret 
skulde kommet fra. ra-bræen selv, siaa, maattét man dog et eller 
andet, sted kunne pauvise en gradvis: overgang utover fra sand til 
yoldia-ler, eller finde isocardia-ler avsat o. vei r ra-grmsi. Men 
dette forekommer ikke. Yotdia-leret ligger paa. den isskuredø 
fjeldgrund og gaur uten grænse over i isocardia-ler, og snu, kom¬ 
mer sandlaget, o v e n, p a, a, med knivskarp grænse, som et nyt 
tilkommet lag, ogsaa over den, varme tids: ler, men med gradvis 
overgang utover fra, ra,-kammens grove grus til stadig finere sand. 
Sa ad ant ler uten tydelig formatiomsigrænse f ra, yoldia- til 
isocardia-faunaens, tid finder vi vidt utbredt foran raet paa, begge 
sider av Kristianiafjorden. Snaledes langs Gloma fra Sarps- 
borg-raet til miundingen veid Fredrikstad i 14 km.s længde og 
2 km.s bredde, i em. sammenhængende terrasse som falder ut¬ 
over fra 38—25 m. inde ved raet (Time 47 m.), den længst© vei 
med henimot 20 m.s mægtighet over elven. Av de talrike tegl¬ 
verker her driver de fleste paa isocardia-ler nede ved elvebred¬ 
den ; det. maa altsaa være avsat overordentlig svære mængder av 
ler i terrassen, i den, varme tid. Men hvor er dette ler kommet 
fra? Gloma kan ikke ha, ført det frem under 1 forhold som de 
nuværende, for like ovenfor raet har man fra Glengshølen til 
Vamma, en henimot 40km. lang klarekum med overflaten 
23 m. o. h., altsaa 1 av ere end isocardia-lerets, terrassehøide, og 
bunden erndnu lavere. Og denne klarekum maatte nødvendigvis 
ha været fyldt før ler kunde føreis: fremmenfor. Man kan umulig 
komme utenom den forklaring, at det er em jøkel som har rensket 
klarekummem for leret, som før fortsatte i sammenhæng opover 
