339 
forhold, frostsprængning, sterke vaarflommer, sterkt material- 
f ør ende elver og strandfl ytnin g m. m. — her 1 som ved andre 
hævede strandlinjer med isostatisk 1 andplæesænkning under 
brætrykket. Den laver ei vestlandske s t r a n, d 1 i n j e 
e r s. amt-idi g m e d r 1 a ei t s, i si t i d, a t p a a - i s t i d e n. 
* 
Et eiendommelig' og selvstændig bevisi for 1 at „ tap es -str and- 
linjen“ i'tid falder sammen med raetis; atpaaistid har 1 vi i pimp- 
si t en fund. Fra Finmarken til Jæren har man gjort fund a,v 
bestemte arter pimpstein, som tydelig; maa skyldeis samme række 
voldsomme vulkanutbrud. De er fundet i forskjellig høide 
over havet, og del viser 1 sig at høiderne fører op til stedernesi 
„ta,pes“ -strandlinjenivaa. Fra Tromsø stift, hvor pimpstene er 
særlig utbredt, oplyser J. Ilotmb o e, at det er et almindelig 
forhold at man finder dem i de „postglaciale skjælbanker“ med 
varmekjære skjæl. De maa. altsaa være skyllet iland sammen 
med disse i „tapesi-.strandlinjen “. Som nævn,t laa Sørlandets 
kyst dengang høiere end nu, og stranddannelser fra. pimpsten- 
driftens tid ligger derfor nu under hav. Først ved Jomfruland 
omtrent er strandlinjen fra tapes tidens 1 slutning = ra-ti dens be- 
gyndelsé' hævet over nutidens. Og der finder vi ogsaa pimp- 
stenen igjen i stor mængde helt til øverste mal, til 14 m. o. h. 
Den store pimpsitendrift maa. altsaa ha fundet sted mens Jomfru¬ 
land netop laa. i strandlinjen, men dette kan ikke 1 ha været 
anden tid end netop da øen blev bygget som. ra-moræne og 
trukket ut i lang tange, av samme sterke kystsitrøm som bragte 
pimpsteinen. 
„Tapes 1 stranidlinjen“ , de „postglaciale skjælbanker a med 
varmekj ære skjæl i Ttomsiø stift maa. altsaa, tilhøre samme tid 
som da drivende pimpsten blev blandet ind i morænegruset i 
Jomfrulands ra, -— i ra,-tidems begyndel.se —> senere tryk- 
kedes' landet ned til ra-istrandlinjebeltets' øvre grænse, og da 
vilde en pimpstendrift: ha flytt frit over Jomfruland. 
* 
Endnu et uavhængig bevisi for a,t, der 1 ikke herskedei noget 
sydlig klimatoptimum under selve opbygningen av den lavere 
strandlinje, men tvertom et arktisk, „subgla,cialt a skal nævnesi i 
denne forbindelse', det er at kyststrømmene' samtidig med' pimp- 
stenen bragte mængder av tydelig drivis 1 - flytte de blok- 
