340 
kor. Dotte! gjælder inde i Kristianiaf jorden. I Asker er det 
paafaldende livor samlet og tæt svære blokker findes liggendei løist 
ute pa,a nessepei i et belt© i omkrinig 1 60 m.s høid© — i motsætning 
til ovenfor' og nedenfor. Det samme gjælder i Veistfold -— i de 
hævede strandlinjer fra ra-tid og paa ra-tangerne finder man 
kolossale blokker i rad og række efter den gamle strand. I 
Asker som i Vestfold naadde atpaa,-istidens. brærand stranden, og 
fjordis og kal vis, skaffet moræneiblokker nok. Men ogsiaa paa 
Jæren,, hvor br æranden laa langt indenfor, oppe i Dalerne, er 
drivisblokker overmaate almindelige i de lave hævede strand,vol¬ 
der som dækker torv med linde-veigetation fra ,,tapeis-tid“ siaa 
almindelige, at Grimnes endog finder grtmd til at regne med 
drivisen som faktor ved strandvo Idenes dannelse'. I nutidens 
klima, gaar det aarhundreder melle m de gange der viser sig drivis 
ved Jæren. I strandvold enes dannelsestid kan det da umulig 
ha været varmere, end nu, det maa, utvilsomt ha været mere ark¬ 
tiske' forhold — som ventelig naar strandvoldene tilhører samme 
tid som bræranden. laa frem til raet. ved stranden østlig i Agder, 
i Vestfold og i Asker. Og strandvolden med drivisblokker lig¬ 
ger over klima,toptimumsi torvlag paa Jæren (f. eks. ved Skei). 
/ 
Om fugletrækket. 
Av Sigurd Johnsen. 
(Foredrag i Bergens biologiske selskap 14de april 1915). 
(Forts ættel se). 
Jeg skal i det følgende omtale nogen av de. hypoteser og 
teorier man har stillet op s.om svar 1 paa, de mange' spørsmaal der 
melder sig, naar man vil ha en fuld forstaaelse av fugletrækket. 
Det mest nærliggende spørsmaal er vel dette: Hvorfor 
foretar trækf uglene s, i n e vandring e r ? eller ret¬ 
ter ei diss© to: Hvorfor 1 vandrer de ut fra nord en? og hvorfor 
vender de tilbake? Det første spørsmaal besvares lettest, naar 
vi stiller et nyt spørsmaal: Hvordan vilde det gaa med træk- 
fuglene., hvis de ikke, vandret bort, om høsten? De, flest© træk- 
fugler er arter, hvis, hovedsiagelig© næring er insiekter, og det, er 
da klart at det vilde bli døden for de fleste av dem om de for- 
blev vinteren over 1 . Enkelte' insektætende fugler 1 er rigtignok 
stat,ionære, som f. eksi. meiserne, men de er specialister i at finde 
