343 
a.t andre forhold spiller med ind, hvad selve tidspunktet for op- 
bruddet ang a ar. Det ligger da nærmest at tænke paa de mete¬ 
orologiske faktorer. I det store og hele kan vi si trækfuglene 
paa. sin vandring nordover følger va,arens fremskriden fra, syd. 
mot nord, likesom avreisen om høsten, i de forskjellige land 
finder sted efterisom høsten rykker 1 .sydover’. 
Det er særlig den første ankomst av de forskjellige) træk- 
fugler som har dradd opmerksomheten hen paa sig, og der f ore -' 
ligger en uhyre samling av data gjemnem mange aar fra, Europas: 
forskjellige land; men ingen har hittil git sig i kast med dette 
vældige materiale og bearbeidet det med henblik paa de sam¬ 
tidige meteorologiske forhold. Tidspunktet for en arts første 
ankomist paa et sted er ikke det samme hvert aar 1 ; men har man 
iagttagelser fra, en længere aarrække,, siaa, vil der bli nogem dage 
hvorom de fleste data samler sig. I Moulins i Frankrike har 1 
man optegnelser for 50' aar om ladesvalens, første ankomst. 
Samler man datoerne i grupper 1 paa fem dage' (pen tad,er), f aar 
man, følgende billede av ankomsttiden : 
Mars 
April 
17—31 
22—26 
27—31 
1—5 1 
: 6—10 
11—15 
4 
8 
17 
15 
5 
1 
I 17 av de 5'0 aar har altsaa de første ladeisvaler indfundet 
sig mellem 27de og 31te mars 1 (kulminationspeintaden). 
I Ungarn har denne nye; videnskapsgren, studiet av sam- 
menhængen mellem fuglen,esi vandringer og meteorologiske) for¬ 
hold, or'nitliO'pha e nolo- g i e n som den kaldeis, særlig 
været dyrket. Fra mange staitioner, spredt over hele Ungarn, 
f aar man meldinger om en række almindelige trækfuglers an¬ 
komsttider. Materialet er bearbeidet av Hegyf oky. Hans 
metode er følgende : man maa enten, ha, optegnelser' over 1 an¬ 
komsttiden, paa, et sted gjennem en række av aar, eller ogsaa 
meldinger fra mange steder i et aar. I a,aret 1898 fik man i 
Ungarn melding om ladesvalens ankomst fra 3615 steder ; grup¬ 
pert som tidligere i pentader faaesi følgende oversigt: 
