345 
3. Minima beliggende- over den nordvestlige halvdel av konti¬ 
nentet med maksima over den sydøstlige del begunstiger an¬ 
komsten. Derimot 
4. Minima i den syd,østlige del med høit tryk over den nord¬ 
vestlige del virker hemmende paa ankomsten. 
5. Hurtige vekslinger 1 i dannelsen av maksima, og minima er 
ledsaget av ubestemte resultater. 
D'et gunstigste' for ankomst av trækfugler til Ungarn er, 
naar der i længere tid har hersket sydlige vinde. 
M a. r e k mener at høsttrækket i Europa iverksættes, naar 
det barometriske maksimum rykker fra, uorden. mot Midt- og Syd- 
Europa. Høsttrækket falder i flere perioder, som avhænger av 
den støtvis,e fremrykning av dei nordiske, maksima,. Om vaaren 
er det derimot fremrykningen av det subtropiske maksimum over 
Azorerne som igangsætter vaartrækket. Ein mangeartet, og veks¬ 
lende fordeling av lufttrykket, som ledsagesi a,v foranderlig veir, 
frembringer uregelmæssigheter i fugletrækket, og kan, naar det 
virker imot trækretningen, hemme trækket, ja helt f a,a, det, til at 
stanse. 
Ornithophaenologien. er erndnu i sin vorden, man maa, her 
som ellers; i videnskapen. først, finde brukbare- metoder. Hegy- 
fokys, fremgangsimaate, at bygge; pa,a, dien, førstei ankomst, har sin 
svakhet netop i dette 1 , idet som, bek j endt „én svale gjør ingen 
sommer a ', Naar man vil finde nt, om der er nogen sammemhæng 
mellem fugletrækket og de meteorologiske forhold, maa ma,n 
vite hvad som samtidig foregaar inden hele trækomraadet. Det 
er klart at det, kan ikke værei det ve ir som hersker 1 p aa, ankomst¬ 
stedet, men, veirf or holdene paa det sted hVor fuglen brøt, op 
som i tilfældei har indvirket paa den. Særlig naar observationsi- 
stedet ligger nær kysten, og fuglen har fl ødet over større ha,v- 
strækninger, kan, man ikke si noget om forbindelsen mellem dens 
ankomst og de meteorologiske forhold paa, stedet i det øieblik, 
f. eks. vindens retning og styrke. Spørsmaalet om fuglene fore- 
trækker at reise m,eid eller mot vinden er meget omdisputert. At 
man, kommer til saa motstridende! resultater, kan vel i nogen 
grad bero 1 paa at vindretningen ikke e-r den samme paa observa,- 
tionsstedet, jordoverflaten, som, nogen hundredei meter oppe, men 
især pa,a at vindretningen pa,a det sted, hvor fuglen mere eller 
mindre aktivt er kommet hen, ikke er den samme som der hvor 
