355 
Palmens arbeida er bygget paa. et meget stort materiale av 
faunistiske angivelser, men av saadanne. kan, man vanskelig faa 
vek; en trækved blir’ bestemt av en række steder, hvor 1 arten 
forekommer aarvist o>g talrik i træktiden. Det er klart at 
man maa ha oplysninger fra mange steder, og diisise maa ogsraa 
være fremgaat av obiservationer i en, aarrække før man kan, dele 
dem i positiv© data,, aarvis talrik forekomst, og negative, ingen 
eller tilfældig forekomst; mellem dissie staar da lokaliteter 1 , 
hvor arten forekommer aarvist, men i et ringe' ant al. 
Eiendommelig ved die Palménske 1 ruter er det, at dé' marin- 
og submarin-litorale trækveier dels fører gjeinnem større 1 fast- 
Fig. 7. Dybdekart over Middelhavet. 
..... 100 favner; - - - 500 favner. 
land som Bnsland, dels det forløp de har over størrei havstræk- 
ninger som Middelhavet'. Efter Palmen skal trækveaene ogsaa 
gi oplysninger om hvordan, trækfuglenes utbredelse har fundet 
sted; i tidens, løp. Det er den samme anskuelse siom. senere bletv 
skarpere' formulert av W e i s m a, n. n,: Fuglenesi trækveier er 
ikke; andet end de' urgamle veier dei har 1 fulgt, under sin utbredelse 
til Norden, En særlig støtte for denne teori finder man i de 
ruter som fører over Middelhavet. Fuglene' skal følge de gamle 
kystlinjer fra, en periode da Middelhavet var delt i bassænger 
ved landbroer, hvis tilstedeværelse' man nu har som under¬ 
sjøiske rygger (fig. 7). Fra Grønlands, fugleiverden henter man 
ogsaa, et bevis. Av fugler, siom ikke er circumpolære arter, fin- 
des 1 paa Grønland 8 arter av europæisfc-asiatisk oprindelsiei. Seks 
av disse er trækfugler, og de« f rækker over Island—England og 
tar ikke den. kortere' vei til vinterkvarterer i Nord-Amerika; 
denne vei tar derimot 2 arter 1 av amerikansk oprindelse; av j 
