361 
deise: trækveien blir altsiaa meget lang og fører 1 over land 
hvor dieittei arbeide' er organisert. Fugl, merket hosi osi, skulde 
vi derfor kunne vente at faa oplysninger o-m, isiærlig like 
etter de har forlatt laudet, fra, fuglefaldet ved 1 fyrtaarn langs 
Nordsjøen og Kanalens! kyster; trækket over større havstræk- 
ninger byr ogsaa paa spørsmaal av speciel interesse: End- 
videre har vi i vore fuglebjerg for flere- arter® vedkommende et 
rikt materiale, som skulde egne sig for merkningsforsøk. Imid¬ 
lertid vil ring-merkningen under de nuværende tilstand© i Eu¬ 
ropa støte, paa siaa, mange vanskeligheter at utbyttet ikke vilde 
staa i et rimelig forhold til det store' arbeide som disse, forsøk 
kr æver. 
Den sidste istd 
Av dr. Andr. M. Hansen. 
III. 
D'e masiser av sne s-om falder paa en indlandises overflate 
over snegræmsen presser bræisen utover mot randen til avsmelt- 
ning. Det ligger nær at tro at den bræbevægelse som opstaar 
paa, denne' rnaate altid maa gaa, ut til begge sider fra landets 
høideryg. Isens. skuring,smerfcer og dei bræflyttede blokkens! stil¬ 
ling, i forhold til hvor deres bergart, staur i fast fjetd,, viser 1 imid¬ 
lertid at dette ikke altid, er tilfældet. TVertimot lar det sig paa- 
vise at bræskillet — hvorfra, bevægelsem ga,ar til motsatte' kanter 
— under sidlste istid i Skandinavien fra, Gudbrandsdalen til Fin¬ 
lands græmser laa langt østenfor vandskillet, høideaksem. Under 
avsuiettningen bleiv den sidste rest a,v indlandsisi — som maa være 
a.tp anis,tidens -— liggende nær bræskillet. Som følge derav kom 
br æres,ten til at dærnm© op indsjøer som fik avløp vestover o-m 
vamdskilsskarene. Merker av slike brøedærnmedei inds.jøer fin- 
der man i vidtløftige strandlinjer —^ „siéter“ som de kaldeis i 
Østerdalen —* og tilsvarende- terrasseiavsætningør fra hø,iere siden 
dale, likesom man Ander 1 ligniéindtei indsjødannelser omkring høiere 
f j eld,par tier, som rakede op over 1 storbræens overflate,. Sammen - 
hængen med disse fænomemer paa,viste jeg først i 1885, men min 
forklaring vandt ingen, tilslutning her i Norge før' nu iaar i G. 
Holms ens, ,,Brædæmt© sjøer“ (N. G. U. 73). Først efter 30' 
