363 
280 m. ved Bottenvikens 1 kyst. vil vi imidlertid fin de at vi kom¬ 
mer langt under 1 den. bød© yoldia-strandiinje inde ved Trond- 
hjennsfj orden — og det selv om indsj ø-gr adienten ikkø som 
Trø din antar tiltar mot vest. Det blir umulig at knytte den- 
botniske 1 strandlinje fra den sidsite storbræs, 1 avsmeltningsitid 
til den „senglaciale“ yoldia-strandiinje ved Atlanteren. For¬ 
holdet var blot forklarlig ved at anta et likefrem knæk i jord¬ 
skorpen ved hiøideiaksem — noget som er 1 fuldstændig uk j endt 
ved de mangfoldige pcstglacialt hæveide 1 strandlinjer ellerisi, trods 
alleslagisi formasjonsgrænser, og som maatte ha s;at tydelige mer¬ 
ker ellersi i overflatedannelsernie — og slike findesi ikke. Fcr- 
klaringerne fører helt utenfor siandsyniighetens' grænsie. Den 
botniske strand!imjesi og bræindsij øseternes fald vinkel fører frem 
til mindre. end den lialvei høidei av yoldia-strandlinjen. veid Trond- 
hjemsfjorden. Stranddanneilsierne> i Sverige tilhører utvilsomt 
aller sidste» istid og slutter 1 sig til sidste istids., atpaaistidens 
, Sitrandlinjei ved Atlanteren, „tape&“ - eller „litorin,a“ -linjen i 
mindre 1 end halv høide av yoldia-strandlinjen. 
Isiocardiaier er paavist op til 60 m. o. h. i Indtrøndelagen, 
og efter alle analogier 1 har sænkningem i ra-tidem selv her hat 
lignende 1 maal som ved Kristianiaf jorden. Her har jeg fundet 
et maal for den. I selve Kristiania by, pa.a, Rodedøkken, laa 
en gammel boplads. fra den ældre sitemalder med „Nø.stvet-kultur a , 
dækket av ler fra den begyndendei,siænkning, ved 50' m. o. h. Litt 
ovenfor, ved Solberg, har manskjæl fra kontinentaltiden, dæk¬ 
ket av grus fra den senere 1 siænkning 1 ) ved 95 m. o. h. Atpaa- 
istidensi strandlinjei-belte, sænikningen, er altsiaa her' omkring 
50'm., i Vestfold fandt jeg 25—20 1 , paa Jæren (Skei) bare 4—-b m. 
Antar vi omtrent ens. maal for siænkningen ved Trondhjeimsfjor¬ 
den som ved Kristiania, maa, vi vente østenfor at fin de en meget 
større avstand, mellem, strandlinjen, fra. tapes-litiorinai-tidenisi og 
fra, atpaais,tidens. slutning end 50' m. Det er nu ogsaa, en kjendsi- 
gjerning, at man ved de bøiest hævede strandlinjer ved Bottem- 
vikem, op til 280 1 m., ikke har fundet litorina-faunaen, men vel 
derimot ved 60’, 75 og 77 m. o. h. Da det er strandsikjæl, maa 
altsaa siænkningen ber ha, været 200' m. omtrent, — et tal som 
J ) Lersletten ved Grorud ca. 125 m. o. h. er tydelig avsat i en ind- 
^sjø dæmmet op av Stubberud-morænen. 
