367 
klimatperiode nævneværdig Sldøn© ..©od nutidensi efter bræsjø- 
tiden — ellers maattei ogsaa jøklern© naadd nævneværdig læn- 
gere frem., til d© nære bræsj østrandlinj er. H ø g b o m drager ein 
lignende slutning av mangelen a,v merker paa lokal© bræer i 
Jemtland® høifjeld. Der bar altisaa, bevislig ikk© kunnet 
ha inditraadt nogen klimatforværring, som den. siom utvilsomt er 
konstatert efter litorina-ek-lind-trapa-tid i Nordtyskland og* 
Midtsverige, efter bræsj ø,tid, den, sidlsifc© istid. Det maa, være 
,s; elv ei d © n n © a t p a a, i is, tid, & o m b r 1 a g t & d e n isi i d s: ti e 
st o-r br æ d aanel «Si ei i Ska, n di i n, a, v i. © n s: h ø i f j ei Id eg 
s 1 © t © r n e, s, O' m ,s> ø n d ei n for 1 i 1. a v 1 a, n. d e t isi t o r vm,y r ei r 
s, æ 11 © r „k 1 i m a t f o r s a m r 1 i n g e* n s“ m, e r k e r. Det -er, 
efter de lokalei jøkler® svake fremstøt at dømme, utelukket' at. 
vi har hat noget temperaturminimum efter denne. Igjen, støter 
vi paa en helt uavhængig slutningsrækkei som er tilstrækkelig 
til at godtgjøre at den nor disk andxnaviske atpaaistid („Soandi- 
navian a , jfr. Mecklenburgian og Saxonian) er kommet, efter 
tapes-litorina-linde-tidens klimatoptimum. 
IV. 
Vi har adskillige, midler til at danne os* en ncksiaa sikker 
forestilling om den sidste s-torbræs: forhold. Atpuuistidensi bræ- 
rand naaddei, som før omtalt, paa, Østlandet, helt, frem. til kyist- 
randem, til r a e t. Som. vi kan, se, bredtei bræstrømmen sig her 
som litet mægtige, 60—100 m., fotjøkler fremme mot raet. Og 
randmoræner omkring møtende nunaitakfj eld viser 1 , at br æover- 
flaten har steget langsomt indover det lave forland. Paa, Vest¬ 
landet sikjøt bræen som regel sin© jøkler ned dalene til fjord- 
bund-ene, Denne sterk© østlige 1 utbred,el;sié| er kan,skei eignet til 
at vække forundring; tanken, knytter gjem© bræer til. vestsiden 
med den lave sneglænsø. Det er et- geografisk aksiom at bræ- 
dannelse skyr kontinentsiden. Det kan dog være* grund til at 
underkaste 1 ogsaa denne liævdeidei læresiætning nogen kritik. I 
virkeligheten er det jo havet Skandinavien skylder sit v a r 1 m e - 
overskud, sin store termiske anomali. Og temperaturen maa 
klarlig ba meget at si for 1 brædannelsen. Nu viser et kart over 
a, a, r si i s* o t © r 1 m e me i Skandinavien at minimum ligger helt 
østenfor vandskillet. En aarstemperatur under frysepunktet har 
man i tre adskilte felter, -efter Langfjeldene (fra Vidda, til Jotun- 
