121 
En ane sj ø med forespørsel om han kj endte noget til disse ting. 
Han han i en lang aarrække, mindst 30 aar, gjort meteorologiske 
ohservationer fon det finske meteorologiske institut og en en 
meget omhyggelig iagttagen. Han sendte mig følgende svan: 
„Den 10—10 1 —11 hade vi hån ett rnycket fint flammande 
Norrlys ofver Z. och hela himlavalfvet. Men på Manken fore¬ 
kom det då icke hån. Det år nån Norrlyset sånker s-ig långs 
Marken i Skog och Mark som det han ljud med sig och fr åsen 
eller su son som ein Eldsilåga,. Jag han 4ra gånger under 34 år 
observerat detta ljud hån och gifvit rapport till åtskilliga obser¬ 
vatoren då åt Herr Tromholt åfvøn.“ 
Avstanden mellem mit opholdssted og Thule er 60'—65 km. > 
sa.a der en jo i og for sig intet usandsynlig i, at lyden kan være 
hørt det ene sted og ikke diet andet, Hvad man imidlertid 
specielt bør lægge merke til er at denne nøgterne mjand ogsaa 
mener at ha hørt lyden; men den er aabenbart efter hans ohser- 
vationen meget sjelden. 
Jeg vil videre gjøne opmerksom paa, at da nordlyset van 
paa det sterkeste, miensi det. flammet og flimret og spillet i de 
stenke farver, hørtes ingen lyd. 
Et andlet fænomen, som jeg iagttok samtidig, skal ogsaa 
nævnes hen, da det muligens staar i forbindelse med den 
observerede lyd. Som nævnt avtok nordlyset litt efter litt i 
styrke. Den bølgende bevagelse blev samtidig svakere, kon- 
turerne utviskedeis og lysningen blev jevnere. Himmelen var 
føn nordlysets optræden ganske klan. Efter en tids forløp van 
der nær zemith, hvor nordlyset stod, en let skydanneilsø, som 
efterhivert blev sterkere. Overgangen, der 1 syntes, ganske jevn, 
van r et eiendommelig at iagtta, og paa et visst tidspunkt, syntes 
det vanskelig at avgjøre, hvorvidt den svake lysning skrev sig 
fra. den sidste hendøende reist av nordlyset eller den var betinget 
av de fine lette nydannede fjær sky er. 
Efter prof. Størmers maalinger er nordlysets gj ennemsnit- 
lige høide ca. 150' km, over jordoverflaten, altsaa, langt større 
end den maksimale høide, hvortil de lette cirrmsskyer naar. 
Er dfer altsaa virkelig en forbindelse mellem nordlyset og den 
omtalte skydannelse, har nordlyset i dette tilfælde naaddi langt 
dypere ned i atmosfæren end vanligvis tilfældiet er, og muligens 
