126 
Ben Nevis (S Gotland). General Sabine iagttok et nordlys der- 
var saa lavt nede., at det laa som en taake over jorden, og han 
gik igjennom denne. Den bekjenidt© matematiker Gall© saa en 
sky dannelse» ledsagende et nordlys, altsaa en ganske lignende 
iagttagielis»©, som den jeg selv har gjort: oppe' i Finland!, og jeg 
citerer Galles observation her fordi en beretning fra en saadan 
mand maa tillægges siærlig stor vegt. Det synes altsaa uom¬ 
tvistelig, at nordlyset under viss© betingelser kan trængei ned 1 i 
atmosfæren i det mindst© til cirrussikyernesi høide ca.. 6000 m. 
Et argument: mot polariyslyden, som man har villet tillægge- 
stor vegt, er det at man har savnet enhver beretning om lyd 
av sydlysi. Og unegtelig vilde det jo og være høist merkværdig 
om en saadan ikke skulde eksister©!, hvis der 1 virkelig fandtes 
„nord;lyslyd'“. Men nn er der, saavidt vites for første gang, 
giti ©n beretning orn en saadan. Roald Amundsen skriver 1 i sin 
bok om Sydpolen, s. 415 følgende: „Der bevæger det sig frem¬ 
over igjen, har tat form av et baand og straaler i rødt og grønt. 
Det. staur stille en stund, tænker paa hvilken retning det skal 
silaa ind paa og saa avstod — etterfulgt av en støtvis bvislende 
lyd.. Saa har da ogsaia naturen budt os: dett©' i dienn© vidunder¬ 
lige morgen, noget av det mest mystiske, det mest ubegripelige- 
som eksisterer. Det talende sydlys.“ 
Mindre meddelelser. 
Laurbærtræet. Laurbærtræet kan bli optil 20 m. høit og 
stammen kan faa et gjennemsn.it paa 50’—60 cm. Den bærer en 
sterkt grenet: og tætløvet krone. Barken er brunliggrøn og 
veden er lysegul. Undertiden har planten mere karakteren av 
en busk. De kortstilkede blade er lancetformedei, læderagtig©’ 
og glatte., 6—12 cm. lange og 2 —5 cm. brede. Langs randen er 
de bølgede, men ellers helrandede, paa oversiden glinsende, paa 
undersiden matte. Blomsterne, som er smiaa. og uanselige og 
sitter flere sammen i bla,dhj ørnene, er oftest enkjønnede med et 
gult eller hvitt 4-bladet blomsterdække. Hanblomsten har 8—12 
støvb ærer© og bunblom sten en stø vvei, s om ve d mo dningen 
utvikler en støvfrugt (ikke bær), som er mørkeblå,a, eg gfor mig 
og litt mindre end et kirsebær. 
Baade blade og frugt bar en sterk aromatisk, noget kamfer- 
agtig smak og lugt. 
