Retninger og resultater inden den moderne eksperi- 
mentel-biologiske forskning. 
Åv professor dr. Kristine Bonnevie. 
(Tiltrædelsesforelæsning, holdt 28de november 1912). 
En, forsker, som har sat som sit maal at studere livets: fæno- 
mener og utfoldblseu av livets kræfter, vil sikkert kommei til 
at gjøre den erfaring, at jo længer han naar frem, jo dypere han 
trænger ind i enkeltheter ne i sit emne, desto snørr ei og rikere, 
desto mere kounplicert forekommer ham dette samspil av kræfter, 
hvis sum viser sig for os som selve livet. —- Det ga,ar vel ogsaa 
mangen gang saa, at naar man etter meget og anstrengt arbeide 
endlelig naar frem til løsningen av et spørsmiaal, siaa er diet kun 
for at se, at der bak dette ligger' en række nye spørsmaal, som 
hvert for sig kanske er endnu siværere at løse. Jo mer man i det 
hele lærer at kjeude og beundre de enkelte dele i livetsi maski¬ 
neri, desto- fjernere rykker uvilkaarlig tanken om nogensindle helt 
at faa grep paa selvei dem drivende- kraft, selve. 1 i v s g n i si ten. 
som fra. det organiske, livs første 1 oprindelse har gjennemsyret 
hvert enkelt individi, og har været drivfjæren i den mæigtige ut¬ 
vikling, som har foregaat, og som endnu altid foregaar inden 
den organiske verden. 
Men forskningen kan ikke bli stuaende foran et siaadant 
negativt resultat. Selv om den miægtigei inderste- livskraft eindlnu 
maa sis at staa utenfor dens overskuelige maal, »aa er der dog 
foreløbig arbeide nok omkring utenverkerne. Man kan fra alle 
kanter rykke den hemmeiighetsfulde fæstuing nærmere ind paa 
livet, gjøre dens omraade mindre og ikke la nogen passage ufor- 
søkt, hvor det kunde synes mulig for videmskapen at rykke ind 
og gjøre sig til herrei paa det ukjendties territorium. 
Er livets kræfter væsemsforskjellige fra dem, som raar og 
virker indenfor den anorganiske verden? Eller kan livsproces- 
