167 
Det væsentlige ved befrugtningen bes ta ar ikke i sper- 
matozoens indtr sengen gjennem eggets overflate, men i den efter- 
f ølgende forening av de to kime ellers kjerner 
eller rettere sagt, av dissesi indhold, de saakaldtø c h r o m o - 
som er (ch., fig. 1). Skjønt kimlcellerne i sin ytre bygning er 
paafaldende forskjellige, viser det sig dlog alitid at spermiato- 
zoens kjerne inde i egget omdannes, saa den tilslut har fuldstæn- 
dig den samme bygning som eggkjemen (se fig. 1, b—f). 
En stor mængdie undersøkelser av morfologisk og eksperi¬ 
mentel art tyder ogsiaa i fuld samstemmighet hen paa, at nerbop 
her i k i m ce Il e r n e s chromoso rn e r, har vi diet v æ - 
s e n 11 i g e grundlag for arveligheten, her har vi 
det materielle substrat for individualiteten 
med alle dens forskjellige fysiologiske og psykiske eiendomme- 
ligheter. 
I den normalt befrugtede eggcelle findes saaledes forenet 
bærerne for t o- individers kvaliteter, dø faderlige og 
de moderlige anlæg, som: under utviklingen skal sætte sit præg 
paa det vordende individ. 
Et av die frugtbareiste arbeidsfelter paa den biologiske forsk¬ 
nings omraade i vort aarhundrede, har været arbeidet for at 
finde lovmæsisigheten i denne samvirken mellem de to individers 
karakterer under opbygningen av den næste og av allei de føl¬ 
gende generationer. 
Ved krydsningsforsøk mellem forskjellige racer eller mellem 
individer, siom med hensyn til en bestemt egenskap avgjort 
skiller sig fra hinanden, og ved at forfølge de enkelte elgen- 
skapers forhold ned' gjennemi generationernei har arvelighets¬ 
forskerne i løpet. a,v det. sidiste 10-a,ar kunnet paavise en stor og 
gjennemgripemde lovmæssighet med hensyn til de arvelige egein- 
skapers optrædem, en lovmæssighet som for enkelte planterisi ved¬ 
kommende blev paavist allerede i midten av forrige aarhundrede 
av munken Gregor 1 M e n d e 1. 
Denne M © n d e 1 ’ s 1 oi v, som viser hvorledes en av de to 
krydsede egenskaper i dem første datter gener ation kan over- 
dækkes, for saa atter at komme til syne i fuld styrke hos et lov- 
mæssig bestemt antal individer i senere generationer, har i de 
sidste aar været ,siaa alsidig diskutert i videnskabelige kredse, 
og den er ogsaa saa ofte fremstillet i populære, verker, at jeg 
