184 
Traadløs telegrafi. 
Av kaptein i marinen A. N. Hovland. 
(Fbrtsættelse). 
3. Økning av bølgelængden har gaat ha and i 
haand med økning av s tationernes rækkevidde. 
Det er interessant at følge den traadløs© telegrafi® utvikling 
gjemnem aarene og se, hvorledes den paa enkelte felter har be- 
væget sig omtrent i kredsgang, mens den paa andlre felter be¬ 
tegner en stadig stigning. 
Det sidiste er særlig tilfældet med de benyttede bølge- 
længder. Nødenstaaende tabel gir en oversigt over gnistantal 
og bølgeilængder gjennem aarene 1890 1 —1912. 
Aarstal 
1890—1899 
1899—1907 
1907—1912 
Gnistantal 
10—20 
20 *— 100 1 
1000—2000 
K j æmpestationer 500 
Bølgelængde 
100'—300 1 meter 
300—1500 
1500 1 —10000 — 
indtil 16000* — 
Internationale bølgelængder er 300', 600' og 1800 m. 
Grunden til den store stigning i bølgelængden kan søkes 
paa flere hold. Den skylde® delvis de sterkt økede: krav til tele- 
graferingisdistancen, dels skylde® den sollysets skadelige virk- 
ninger paa de korte bølger. 
Yed systematiske forsøk dels i England og dels i Japan 
har man opdaget, at signalerne® intensitet er størst om natten 
og mindst om dagen, 
Marconi iagttok dette allerede i 1903 under sine første 
transatlantiske forsøk. Senere fandi han, at denne svækkelse 
var mindre for lange end for korte bølger, og han benyttet som 
følge herav større bølger om dagen end om natten. 
Ebr derfor at kunne sikre en stadig forbindelse dag som 
nat benytte® ved de store stationer bølgelængder fra 6000 til 
16000 meter. Den eventuelle norske Amerikastation skral saa- 
ledes benytte ca. 16000'm. bølger. 
Disse lange bølger har ogsaa den store fordel, at de meget 
lettere overvinder mellemliggende hindringer saasom f j elde, 
skogstrækninger etc., idet de ikke blir absorbert i den grad som 
de korte bølger. 
