200 
melgaards tid fandtes et laarben saa langt, at naar han satte det 
med den ene ende paa jorden, rak det ham med den anden til 
beltet, skjønt bemeldte Kristen Gammelgaard var en temmelig 
høi mand; dette blir et laarben paa omtrent 1 meters længde, 
og det er mulig, at det har været laarbenet av en mammut. Ku 
vet vi med sikkerhet at der i den øvre del av Gudbrandsdalen 
og Østerdalen til forskjellige tider har været en række av tildels 
temmelig store bræsjøer opdæmmet, dels av den store indlandsis 
selv og dels av de fra denne og ned gjennem dalene utskytende 
isbræer'. IXvad min nøler© undersøkelse^ av forholdene^ omkring 
m,amimutfindiested!eti veid Skjerv a har* bragt kunde sammenføres 
i en bekræftelse av den uttalelse, som jeg allerede for 17 aar 
siden lot avslutte min avhandling: „Strandlinjer i Gudbrands- 
dalen“ : Paa bredderne av denne bræsjø kunde man muligens 
ogsaa blandt andre istidsformer ha seet mammuten spadsere 
omkring. 
Mens som allerede ovenfor nævnt mammuten nu er utdød 
har man dog sikre merker paa at den har levet sammen med 
mennesket, idet man finder avbildninger av mammut indridset 
paa støttænder av dette dyr eller man finder endog tegninger 
av mammuten paa væggene i grotter som har været bebodd av 
stenaldersfolket, f. eks. i grotten ved Combarelles, tegninger som 
er saa nøiagtig utført at man av disse har f. eks. faat bekræf¬ 
telse paa hvad man ogsaa kj ender fra eksemplarer opbevaret i 
den sibiriske is, nemlig at mammuten ikke hadde nogen manke 
eller man, men derimot en stor frynser ad av bukhaar. 
Andre av disse istidsformer lever endnu den dag idag, men 
er fortrængt langt mot nord. Det er f. eks. tilfældet med 
moskusoksen. Man har saa langt mot syd som i Moseldalen 
fundet et fossilt kranium av dette dyr, utvilsomt beskadiget ved 
menneskehaand med stenredskaper. 
Moskusoksen (Ovibos moschatus Blainv.) har en sterkbyg- 
get noget plump krop med kort, tyk hals og kort hale. Dyrets 
længde naar 2.37 m. og høiden 1.1 m. Øret er skjult i pelsen 
og øiet er lite. Merkværdig er den haarede næsesnute. Benene 
er korte og kraftige med store, brede, runde klover. Den har 
en mørkebrun, usedvanlig tæt og meget langhaaret pels; den 
nedre del av benene har en graahvit farve. Den bevæger sig 
med stor lethet og klatrer endog opad steile dalsider. Den op- 
