212 
natriums egenskaper, ikke bare de fysiske, farve, bløthet, stræk- 
barhet etc., men ogsaa i sine forbindelser ligner de hverandre 
meget. Senere og ganske uavhængig av ham opstillet Lothar 
Meyer og Dmitri Men delj eff et system som var bygget paa 
samme princip; og for at fremhæve elementernes periodiskei forei- 
komist har man kaldt dettei system „det p e r i o d i s k e “ . Som 
alle: vet forutsa Mendielj eff opdagelsen av deng ang ukjendtei ele¬ 
menter og gav dem, navnene eka-bor, eka-aluminium og «eka-sili- 
cium; disise er' senere virkelig fundet og har av sinei opdagere 
Cleve," Lecoq die Boiisbaudtran og Winckler faat navnene sic an- 
d i u m, gallium, og g ei r m aniu m. 
Opdagelsen av luftens inaktive gasarter — som Johnstone 
Staney hadde forutsagt ved sin spiral-kurve, offentliggjort i 1888 
— viste, at der mellem sterkt elektro-negative elementer som 
natrium^ og kalium, og sterkt elektro-positive elementer som 
fluor og klor var plads for en forbindelse gjennem en række 
legemer baade elektrisk og kemisk inaktive; neon, argon, kryp¬ 
ton og xenon danner altsaa mellemled henholdsvis mellem fluor 
og natrium, klor og kalium, brom og rubidium og jod og 
cæsium. 
Naar vi tar med de inaktive gasarter og tilføier de sidst- 
opdagede elementer blandt de sjeldne jordarter og radium som 
jeg senere skal komme tilbake til, er der 84 bestemte elementer 
som alle finder plads i det periodiske system, hvis vi bare tar 
talværdien i betragtning. Mellem lanthan, hvis atomvegt er 
139 og tantal 181, er der i det periodiske system 17 aapne rum, 
og skjønt det paa grund av deres egenskaper er umulig at 
klassificere elementer av sjeldne jordarter i forskjellige kolonner 
i systemet (for de ligner alle lanthan i egenskaper), er der nu 
14 saadanne elementer; og det er ikke umulig at de endnu 
manglende tre ved videre arbeide kan isoleres 1 fra deres oxy der. 
Hvis vi antar at metaller fra de sjeldne jordarter kommer til at 
fylde disse 17 rum, hvor mange pladser kommer der saa endnu 
at være, igjen siom, skal fylde®? Vi antar at, urans atomvegt, 
238.5, som er den høieste kjendte, danner den øvre grænse og 
neppe vil bli overskredet. Het er let at tælle hullene, der er 11. 
Men vi staar overfor en embarras de richesse. 
Opdagelsen av radioaktivitet ved Henri Eecquerel, av radium 
ved hr. og fru Curie og teorien om radioaktive elementers spalt- 
