215 
det vil si 3 atomer helium. Heliums atomvegt kan betragtes 
som en av de sikreste kj endte; den er bestemt til 3.994 av Mr. 
Watson i mit laboratorium. Tre atomer skulde altsaa veie 11.98, 
la os si 12. Men man er endnu ikke sikker paa urans atom¬ 
vegt ; Bichards og Merigold mener den er 239.4; men middel¬ 
tallet utregnet av Clarke er 239.0 1 . Naar vi trækker 12 fra disse 
tal faar vi 227.0' og 227.4 som radiumets atomvegt. Hittil har 
det været umulig at komme spørsmaalet nærmere. 
Betydningen av at vi paa dette punkt kommer til et endelig 
og sikkert resultat ligger deri, at vi da for første gang vil de ha 
nøiagtig re db paa et elemeints herkomst'. Hvisi vi gaar ut fra 
at urans atomvegt er 239, saa er dermed bevist at radium frem¬ 
kommer ved at der tapes 3 atomer helium, og hvis forvandlin¬ 
gen bare bestaar i tapet av disse 3 atomer helium, saa maa radi- 
ums atomvegt nødvendigvis bli 227. Men vi vet at under for¬ 
vandlingen utsendes der ogsaa fbstraaler eller elektroner og 
elektroner har en veigt. Vi vet ikke hvor mange elektroner der 
gaar tapt; skjønt vegten av et elektrom tilnærmelsesvis er 
kjendt, er det umulig at si hvormeget der skal fradrages for at 
bestemme radiumets vegt. Men det er mulig at løse dette spørs- 
maal indirekte ved nøiagtig at bestemme urans og radiums atom¬ 
vegt. Forskjellen mellem radiums atomvegt pl us 12, —■ det 
vil si plus vegten av 3 heliumatomer —, og urans atomvegt vil 
da gi vegten av diet antal elektroner som, ga,ar tapt. Naar vi 
tar de mest sandsynlige tal, nemlig for uran 239.4 og for radium 
226.8 og føder 12 til det sidste tal, saa vilde vegten av de elek¬ 
troner som gaar tapt være 0.6. 
Den rigtige løsning av dette problem vilde for en væsentlig 
del forklare os uregelmæssigheterne i det periodiske system og 
likeledes undtagelserne fra Prouts lov, at atomvegterne er multi- 
pla av en fælles faktor eller fælles faktorer. Efter min mening 
vilde der ogsaa kastes lys over det forhold, som man har kaldt 
allotropi 1 ), og som i det mindste i nogen tilfælder kan skyldes 
tap eller tilførsel av elektroner, ledsaget av en positiv eller 
negativ varmeforandlring. Likeledes vildSe denne antagelse 
gi plads i det periodiske system for det overvældende antal av 
*) o: at et element kan optræde i forskjellige former med forskjel¬ 
lige fysiske egenskaber, som f. eks. kul, der kan optræde som trækul og 
som diamant, eller fosfor, der kan være rødt eller hvidt. 
