230 
holdsvis svak, mens; all© dl© øvrig© er i tilbakegang, ja til og 
mjed temmelig rask, og i enkelte tilfældl© som. ved Tunsbergdals- 
bræen og Nigardisibræiem endog særdeles betydelig. 
Ved det nordlig© Norges bræer stiller forholdet sig noget 
forskjellig. Som; det freimgaar av følgende overisigtistabel var 
ved Svartisen forholdet nogenlund© ens i die to siidst forløpne 
aar, idet den ©ne av de maalte bræer var i tilbakegang og den 
anden i fremrykning. 
Svarti s e n. 
1910'—11. 1911—12, 
Engabræen.... + 13.0 -f 2.0 
Fondalsibræen . ... +19.5 +13.5 
Ved de to andre mere- fremtrædende bræ par tier inden dette 
omraade, Okstindernesi i siyd og Frostisens i nord., vil følgende 
tlabel gi en oversigt. 
Okstindeirne. 
1910—11. 
1911—*12 
Oksfj eldbræen . 
.. + 
2.3 
+ 
7.0 
Mørkbækbræen. 
.. + 
24.0 
+ 
4.5 
Veistre Okstindbræ. 
.. + 
0.8 
+ 
18.8 
Østre Okistindbræ', veistre arm . 
.. + 
11.6 
+ 
9.6 
-— —* , østre arm. 
.. + 
1.6 
+ 
2.7 
Charles Rabot‘s bræ . 
.. + 
15.9 
+ 
15.9 
Fro stisen. 
1910—11. 
1911—42 
Reintindbræ. 
.. + 
4.0 
+ 
20.0 
Nordre Mæraftesibræ . 
.. + 
8.2 
+ 
16.0 
Søndre Mærafteisibræ . 
. — 
3.0 
+ 
13.0 
Mens vi saaledes inden Okstindernes gruppe 1910—11 finder 
samtlige de maalte i fremgang, finder vi dem det følgende aar 
1911—12 i tilbakegang med undtagelse av et par, der endnu 
befinder sig i svak fremgang. Ved Frostisen, hvor 1910'—11 
to av de maalte bræer var i fremgang og dien ene; i tilbakegang, 
finder vi 1911—12 samtlige i forholdsvis rask og betydelig tik 
bakegang. 
