234 
Som det av ovenforstaaende fortegnelse vil sees, ankom de 
fleste trækfugler betydelig tidligere iaar end ifjor, og dog var 
ikke 1912 noget „sent“ aar, hvad fugletrækket angaar. Træk- 
ket iaar maa kaldes usedvanlig tidlig. For flere arters ved¬ 
kommende har jeg ikke før kunnet notere saa tidlig ankomst. 
Ladesvale og løvsanger var almindelig ankommet i de sidste 
dager av april, og av taksvale saaes 11 stykker den 30te samme 
maaned. At disse fugler ankommer allerede i april er en hittil 
enestaaende foreteelse her i trakten. 
Litt om landsneglenes bevæge!ser. 
Av H. Cardot i „La Nature“. 
Den store og tunge Bourgognersnegl (Helix pomatia, L.) 
og dens nære slegtning, den saakaldte „lille graa“ (Helix 
aspersa, Miill.), som sælges paa torvet i Frankrike, er ræd sol¬ 
skinnet, endda de er godt beskyttet av et tykt sneglehus. Paa 
varme sommerdager søker de skyggefulde steder og trækker sig 
dertil forsigtig ind i sneglehuset. Ja, hvis grunden er haard 
og stenet, saa de ikke kan finde tilstrækkelig beskyttelse, huler 
de taalmodig med sin skarpe tunge groper eller virkelige ganger 
i fjeldet. Om det bare er en krok i skyggen eller en liten hule, 
saa er dette tilholdssted et kjært hjem for sneglen. Man har 
mange ganger lagt merke til at den gjør besværlige reiser, over¬ 
vinder en masse hindringer for at finde den mat den liker, og 
naar den saa er mæt tar den, paa trods av nye vanskeligheter, 
i motsat retning veien til sin hule istedenfor at finde et passende 
sted i nærheten at slaa sig ned paa. Mens den sitter bort¬ 
gjemt slik, taper den ved indtørring en viss mængde vand, den 
blir mindre og trækker sig mer og mer sammen inde i skallet, 
og ofte utskiller den ved indgangen en eller flere blanke hinder. 
Naar det saa regner — eller dyret, mens det er kjølig om natten, 
igjen f aar fugtighet nok — svulmer det som en bladknop om 
vaaren og vaakner av sin sommerdvale (fig. 1). Foten, hodet 
og følehornene folder sig langsomt ut, omtrent paa samme 
maate som fingrene i en vrsengt hanske, naar de blir trykket 
frem indenfra. Blodet eller lymphen som under hvilen er op- 
