294 
nu opvoksende slegt klart at opfatte sakernes tidligere stilling 
og dermed helt at kunne værdsætte Montelius’ livsgjerning. 
Der var en tid, og den er ikke saa svært fjern, da der førtes 
en livlig strid om forhold, som nn forlængst er klargjort. 
Det gjaldt især bronsealderen. Der er ikke ende paa alle de 
forsøk som er gjort for at løse bronsealderens gaate. Den er 
tilskrevet føniker, kelter, etrusker og forskjellige mere mystiske 
folkefærd. Der er prøvet alle mulige tidsrum fra de fjerneste 
tider like ned i historisk tid. Hele dens eksistens er blit 
ihærdig benegtet. Kort sagt, den har været arkeologiens 
store slagfelt, dens mørke fastland, dens skræmmende og lok¬ 
kende crux. 
Det er denne vanskeligste del av vor fortid, som Montelius 
fra først av valgte som sit egentlige forskningsfelt. Det er 
ogsaa i behandlingen av bronsealderen at han har vun- 
det sine største og talrikste seire. Endnu er ikke alle gaater 
vedkommende denne tid løst. Men for det lys som nu er kastet 
over den før saa mørke tid har vi uten sammenligning ham i 
første rum at takke. Med en metode, hvis klarhet og konse¬ 
kvens er over al ros, med en ihærdighet som vækker beundring 
og med et freidig mot som maner til efterligning har Montelius 
ført sin forskning frem til den alsidige og grundmurede frem¬ 
stilling han nu kan gi os som frugten av aartiers møie. 
Gabriel Gusta f son. 
AtSanterhavstogtet med „Armauer Hansen“ 
sommeren 1913. 
Av Bjørn HeSland-Hansen. 
Bergens museums nye havforskningsfartøi „Armauer Han- 
sen“ har, som det vil være. mange av „Naturen“s læsere be- 
kjendt, i sommer gjort et togt i det nordlige Atlanterhav. Før 
jeg i det følgende gir en kort oversigt over enkelte av de vig- 
tigste resultater, som dette togt har bragt, skal jeg med nogen 
ord omtale fartøiet. 
Fartøiet, som er konstruert av ingeniør Kristian Dekke 
og bygget av Erik Lindstøl, er 23 meter langt, G meter bredt og 
3 meter dypt. Det er altsaa litet i forhold til de fartøier, som 
