312 
geografiske utbredelse, fordi togtet som nævnt for en stor del 
gik over farvande, som aldrig har været ordentlig undersøkt 
tidligere. 
Litt om albueskjæilet (Patella vuigata). 
Av Aug. Brinkmann. 
Hvem kj ender ikke albueskjæilet; vandrer man langs 
stranden i skj ærgaarden, saa ser man overalt denne lille snegl 
med det hueformede skal sitte fæstet til stenene eller det faste 
fjeld; liten og uanseelig, tilsynelatende ubevægelig sitter den der 
paa f j eldet, ved fjæresjø ofte langt oppe over vandflaten, hvor 
vind og sol tørrer stenen. Sammen med strandsneglen (Littorina) 
Fig. 1. Albueskjæl, set fra siden og nedenfra. Litt formindsket. 
og balanen (Balanus balanoides) hører den til de faa levende 
væsener, der befolker de nøkne stener. 
I den nyere og nyeste tid har albueskj ællets biologi været 
'gjenstand for indgaaende undersøkelser, der har vist, at dets 
levesæt rummer meget av interesse, ja ofte enkeltheter, som man 
skulde tro var det rene eventyr, var de ikke iagttat av flere paa- 
litelige undersøkere. 
Albueskjæilet sætter sig almindeligvis ikke paa saadanne 
steder av fjeldet, der allerede er optat av andre, fatsittende dyre- 
former; naar man derfor ser en fjeldside dækket av balaner og 
albueskjæl, aa sitter disse sidste fastsuget paa nøkne steder, 
mens balanene okkuperer hele den øvrige disponible plads, ja 
endogsaa fæster sig paa albueskj ællets skal. 
Patella har en bestemt sitteplads, og tilpasser sig her saa 
nøie, at dens skal med sin rand passer ind i alle underlagets 
