328 
Endnu mens vi holdt paa at stige iland paa „Kvittingen“, 
sat skarveflokkene rolig paa sine pladser. Først da vor ivrige 
fotograf var kommet indenfor skudhold, fløi de til hans store 
ærgrelse bort, just som han skulde til at „plate“ dem. 
Vi hadde ikke gjort mange skridt henover denne holme, før 
det stod klart for os, hvorfor skarvene hadde valgt dette sted 
som rugeplads. 
Hele holmen viste sig nemlig at bestaa av en let forvit- 
rende kalkstensmasse, gjennemsat av eruptivganger, og var saa 
sterkt opspaltet og sønderrevet av havet og atmosfærilierne, at 
fuglene her hadde let for at finde de fortrinligste skjul for 
sine reder. 
Allerede ved den første flygtige undersøkelse fandt vi da 
ogsaa adskillige reder, der saa ut til at være komplet færdige, 
men egg fandtes ikke i nogen av dem, skjønt enkelte fuglers 
bevægelser bestemt tydet paa, at saadanne nok maatte findes i 
et eller andet vel skjult rede. 
Men fandt vi ikke egg i skarverederne, saa var til gjen- 
gjæld havmaasens (Larus marinus) reder fuldt belagt, ja hvad 
mere var, de fleste egg i dem. var næsten klækkefærdige, og 
enkelte av rederne i denne temmelig store koloni indeholdt 
endog flere dage gamle unger. 
Da havmaasekolonien her var temmelig ren, idet der kun 
saaes nogen faa individer av sølvmaasen (Larus argentatus) paa 
stedet, blev der foretat en række maalinger av eggekuld, like¬ 
som et par av rederne blev fotografert saavel med egg som 
med unger. 
Litt skuffet over ikke at ha fundet skarverederne belagt 
vendte vi ved nitiden om aftenen tilbake til vort logi i klokker- 
boligen paa Møgster. Det var vor hensigt at ta derut igjen den 
følgende morgen for at fortsætte vore undersøkelser og faa et 
par gode plater av rugepladsene. Nu fik vi imidlertid under¬ 
retning om at hovedmængden av skarvene hadde sit tilhold paa 
en anden holme, og at de sandsynligvis der allerede hadde egg 
i rederne, da egglægningen paa dette sted altid pleiet at foregaa 
noget tidligere end paa „Kvittingen“. Vor kurs blev derfor 
den følgende morgen lagt for denne nye lokalitet, „Myrbærhol- 
men“, som ligger et par kilometer sydvest for de tidligere be¬ 
søkte holmer. 
