370 
Biergning besværligt og langvarigt, saa fik ingen derfra Tid til- 
overs at hente og smelte Jern. 
Altsaa kunde de, som navde lovet mig at iagttage denne 
Proportion, ikke holde Løvtet. 
Dette er da den sandfærdige 'Underretning, som jeg om 
Bøndernes Jern-Smeltning paa Yaas kand give. Og skal det 
være mig kiært, om jeg, med at indsende den, har giort min 
Ven en forlanged Tieneste og Publico en Fornøielse, samt om 
en god og formaaende Patriot derved kunde opmuntres til at 
give vore ieerevillige Bønder en bedre Undervisning og større 
Opmuntring til at føre sig disse og fleere af Landets Mineralia 
og Herligheder til Nytte end de hidtil har giort. 
Ull e/s t ads Capellan-Oaard paa Vaas den 2den Junii 
1768.“ 
Fremtidens energikilder. 
Av Sir William Ramsay. 
Man har længe været opmerksom paa de store mængder 
energi, som findes opmagasinert i radium og dets spaltnings- 
produkter. Den energi som rummes i radiumets emanation 
niton er saa stor, at om vi kunde anvende den varme som 
utvikles under dannelsen av niton, vilde den være tre og en 
halv gang saa stor som den energi som utvikles ved eksplo- 
sion av en tilsvarende mængde knaldgas (en blanding av en 
del surstof og to deler vandstof). Den hovedsagelige del av 
denne energi kommer øiensynlig av at partiklene (det vil si 
heliumsatomene) slynges ut med voldsom fart. Det er let at 
gjøre sig en forestilling om denne krafts størrelse ved at ud- 
trykke det mere mekanisk. La os anta at energien i et ton 
radium kunde utnyttes i løpet av 30 aar istedetfor at utløses 
jevnt og langsomt i de 1760 aar som gaar med til at avspalte 
den halve mængde; det vilde være nok til at drive et 15,000 
tons skib med maskiner paa 15,000' hestekræfter med en fart av 
15 knob i timen i 30 aar, praktisk talt et skibs levetid. For 
at gjøre dette kræves der nu halvanden million tons kul. 
Man ser at fortrinnet ved radiumets energi bestaar i at den 
er bundet til en ubetydelig masse, med andre ord : radiumener- 
