373 
som ikke blev overtruffet av nogen anden samtidig stat. Gran¬ 
den ligger nær : en stor del av folket hadde megen fritid paa 
grand av rammelige midler; de hadde tid til at tænke og tid 
til at diskutere hvad de tænkte. Hvorledes var dette mulig? 
Svaret er meget enkelt : hver fri græsk borger hadde gjennem- 
snitlig fem slaver til sin raadighet; de drev hans gruber, saa 
efter hans gaard og sparte ham kort sagt for manuelt arbeide. 
Nu staar vi os for tiden endnu bedre her i vort land. Det 
Britiske Rikes indbyggere er med et rundt tal 45 millioner; 
i vore fabrikker brukes der mindst 50 millioner tons kul aarlig, 
og man antar, at der gjennemsnitlig brukes 2.5' kg. pr. indicert 
hestekraft pr. time (Royal Commission on Coal Supplies, Part I). 
Dette gir 7 millioner hestekræfter pr. aar. Hvormange mands- 
kræfter gaar der paa en hestekraft? Jeg har gjort et overslag 
paa følgende maate : Eh bhutaneser kan bære 104 kg. plus sin 
egen vegt, tilsammen 180'kg., op i en høide paa 1200 m. i 8 timer, 
hvilket er det samme som 1 / 25 av en hestekraft; 7 millioner 
hestekræfter svarer derfor til 175 millioner mandskræfter. Sæt- 
ter vi saa at en familie gjennemsnitlig bestaar av 5 personer, 
vilde vore 45 millioner indbyggere repræsentere 9 millioner 
familier, og naar vi deler totalsummen av mandskræfterne med 
antal familier, saa kommer vi til at hver britisk familie gjennem¬ 
snitlig har næsten 20' „slaver“ til sin raadighet istedetfor 5 i 
en atheniensisk familie. Det ser ikke ut til at vi derved har 
faat mere fritid, men det er dette som sætter de Britiske Øer 
istand til at underholde det indbyggerantal som de har. 
Vi har her i verden bare et begrænset forraad av magasinert 
energi, paa de Britiske Øer endog et meget begrænset, nemlig 
vore kul gruber. Denne tilførsel tømmes med en fart som har 
øket jevnt i de sidste 40 1 aar, hvad enhver kan overbevise sig om 
ved at læse opgaverne fra the Royal Commission on Coal Supplies 
(General Report 1900, p. 87, tab. D). I 1870 gav de britiske 
gruber 110 1 millioner tons kul, og siden har tallet steget med 
3 1 / a million om aaret. Den disponible mængde kul i kjendte 
kulgruber er næsten 100 1 ,000 millioner tons; det er let at regne 
ut at hvis forbruket øker som det gjør nu, vil kulforraadet være 
uttømt om 175 aar. Men, vil der svares, økningen vil bli 
mindre. Hvorfor? Der har ikke været noget tegn paa nedgang 
i de sidste 40' aar. Senere maa naturligvis forbruket bli mindre, 
