23' 
fund har en daarlig indflydelse paa den gener a ti ve utvikling — 
de selektoriske processer hemmes av vore samfundsforhold, først 
og fremst ved de socialhygieniske fremskridt, f. eks. ved den 
raffinerte sykepleie, ved fødselshjælpen, ved sindssykebehandlin- 
gen og spædbarnpleien. Herved blir nemlig de elementer som 
naturen før skilte sig av med, holdt ilive. Yed de moderne 
kunstige fødsler økes f. eks. antallet av mødre med for trangt 
bækken. Disse eller deres avkom gik tidligere tilgrunde. Paa 
samme maate mener enkelte racehygienikere virker ogsaa det 
sociale forsikringsvæsen antiselektorisk. Dette er vel neppe helt 
korrekt. lalfald trænger racehygienen efter min formening til 
et fornuftig vel gjennemarbeidet forsikringsvæsen, specielt vil 
jeg nævne morstrygd eller mødref or sikring. Men én ting er 
sikkert, antiselektorisk i fremtrædende grad virker den moderne 
humanitets ensidig individualistiske retning, den ukontrollerte 
velgj ør enhet, gratisvæsenet. Antiselektorisk virker end videre 
neomaltusianismen og centralisationen, ikke alene i de store 
byer, men ogsaa fabrikcentralisationen i de industrielt utnytte de 
dele av landet. 
Eh anden selektorisk naturproces som blir forhindret ved 
vore moderne humanitære foranstaltninger er som nævnt spæd- 
harndødeligheten. Rigtignok fremholder enkelte autoriteter, 
blandt andre dr. Newsholme, at i de egne hvor antallet av døde 
spædbarn „under et aar er størst, der er ogsaa dødelighetspro- 
centen høiest blandt barn fra 1—5 og 5—10 1 aar a , med andre ord 
■en indskrænkning av spædbarndødeligheten skulde ikke ha nogen 
antiselektorisk virkning, ialfald ikke en som trær frem før det 
10de aar. Men JSTewsholme indrømmer at dette forhold ikke 
gjælder barn i 2-aarsalderen, og at vore humanitære bestræbelser 
for at indskrænke spædbarndødeligheten saaledes ialfald for det 
2 det leve aar s vedkommende viser sig at ha en ne ds settende virk¬ 
ning paa slegtens vitalitet. 
Yort fædreland har en tapningsproees av det bedste blod 
i likhet med den som fandt sted ved den spanske inkvisition. 
Det er utvandringen. I en publikation fra det statistiske cen- 
tralbureau findes følgende opgaver: Der var i 1910 ! her i landet 
bosittende 14,300 mænd og 5012 kvinder som var hj emindvandret 
fra Amerika i tidsrummet fra 50 L aarene og til 1910 1 . I samme 
tidsrum er der utvandret omtrent 7001,000. Av 17,507 i et be- 
