45 
sier Ribbert 1 ), at det tinder sted ved tuberkulose, syfilis og 
lepra, og det er eksperimentelt paavist med fugler, at i det mindste 
eggcellen kan smittes. Men ogsaa Ribbert mener a/t denne kimin- 
fektion ialfald ikke kommer i nævneværdig betragtning hos menne¬ 
sker og pattedyr. 
For racens utvikling vil det, uttaler Ribbert, ikke være av 
betydning om børnene blir syke, fordi om de kimceller hvorav de 
opstaar allerede indebærer sykelige anlæg, eller fordi om de bare 
har faat sygdomsvækkeren fra forældrene ved overføring gjennem 
farens sædcelle eller morens eggcelle. 
Interessant er det, at denne arvelighetsteori, som er saa 
litet underbygget, netop er den, som har beskjæftiget Europas 
dannede kredse i de sidste decennier. Muligens fordi den blev 
benyttet i den dramatiske problemdigtning. Det er blit sagt, at 
Ibsen konfererte med autoriteter i Munchen, forinden han formet 
sin Oswald i „ Gjengangerne Nogen større videnskabelig 
interesse frembyr ikke Oswald utover den, at den, som Riidin 
uttrykker det, kan gjælde som et klassisk eksempel paa den maate 
hvorpaa disse arvelighetsidéer former sig i en stor, dyptgrub- 
lende digters hode. 
Det andet spørsmaal som interesserer os er: kan egenska¬ 
per eller sygdomme som findes hos forældrene — erhvervede 
sygdomme — men mangler i deres arvestof, gaa over paa bar¬ 
net ? Da man saa ofte kan iagtta, at flere individer inden samme 
slegt har den samme svakhet eller sygdom, skulde det ligge nær 
at tro, at de har arvet egenskapen eller sygdommen fra forældrene. 
Dette spørsmaal om erhvervede sygdommes overførelse er av 
fundamental betydning for slegtens kvalitet og for slegtens be- 
staaen. La os derfor først undersøke, om vi kjender noget 
eksempel paa, at en av far eller mor erhvervet sygdom utvilsomt 
har været overført til barnet. Vi maa da se bort fra de tilfælde, 
hvor forældrenes infektionssygdommer gaar over paa avkommet 
ved at det vordende barn i uterus blir smittet gjennem morens 
placenta. For da dreier det sig jo ikke om arv. En saadan 
*) Hugo Ribbert, professor i patologi ved universitetet i Bonn, har 
skrevet en letfattelig bok om arv, som jeg vil anbefale interesserte. 
2 ) Naar norsk medicinalstatistik allikevel angir (46 individer) here- 
ditær syfilis for aaret 1910 beror dette vistnok paa at uttrykket heredi- 
tær syfilis her er benyttet, samme betydning som medføtt. 
