64 
41. Krathumleblomst (Geum urbanum). 
42. Tepperot (Potentilla tormentilla). 
4'3. Rødkløver (Trifolium prat ense). 
Foruten disse 43 arter vildtvoksende blomsterplanter saaes 
i haverne adskillige dyrkede arter endnu i fuld blomstring, saa- 
ledes roser, asters, lupiner, blomkarse, stedmorsblomster og 
pelargonier m. fl. 
Skulde alle endnn friskt vegeterende (men ikke blomstrende) 
plantearter medtas, vilde listens numre sikkert kunne for¬ 
dobles. O. J. Lie-Pettersen. 
Furu og ener som epifyter. Ifølge Jens Holmboe „Høiere 
epifytisk planteliv i Norge“ (Christiania videnskapsselskaps for¬ 
handlinger for 1904) er almindelig furu (Pinus silvestris) aldrig 
fundet voksende oppe i andre trær her i Norden, og utenfor Skan- 
dinavien vites kun én epif}4isk furuplante at være fundet, nemlig 
ved Misdroy i Pommern paa en bøk. 
I 1908 fandt imidlertid undertegnede en iiten furu som 
vokset i en gammel ek (Quercus pedunculata) paa Steinstø i 
Hardanger, ca. 100 m. o. h. Den gamle ekestamme har en høide 
av omkring 10 m. med en liten krone, og den ser ut til at ha 
været kvistet mange ganger. Den er indhul næsten i hele sin 
høide, og fra den indre hulhet fører flere aapninger ut. Paa 
den sydøstre side 2 m. op fra roten, hvor stammen har en om- 
kreds av 4 m., blev i sin tid en større gren brækket, og i vin¬ 
kelen indenfor denne er en aapning, hvori furuen vokser. Aap- 
ningen staar i forbindelse med den indre hulhet, og herfra har 
da raatnende trærester samlet sig, og som sammen med visne 
blade og andre plantedele ved forraadnelse har dannet et dypt 
muldlag. En kjep kunde med lethet stikkes ned 4 dm., men 
sandsynligvis er muldlaget d}^pere. De raatnende trærester i 
stammens indre hulhet naar ogsaa op til samme høide eller litt 
høiere end muldlaget hvori furuen vokser. Dette muldlag uten¬ 
for den indre hulhet har en overflate av 20—25 dm. 2 . Det faar 
godt av næsten likesaa meget regn som en tilsvarende jordflate 
i omegnen, og da det uttørres langsomt, har det kunnet avgi 
fugtighet nok til at furuplanten kan vokse der. 
Furuplanten er 50 cm. høi med visnet top. Fra roten op- 
over har den 15 friske grener, hvorav den længste er 45 cm. 
lang, de fleste andre 25 — 35 cm. Furuen faar derved et busk- 
agtig utseende. Grenene bøier sig ut fra ekestammen, tvunget 
dertil ogsaa av en 1,35 cm. frodig ener, som vokser opret mellem 
furuen og ekestammen. S. K. Seiland. 
