118 
Motstandere av racehygienen har villet karakterisere den 
som en ren teoretisk videnskap, uten praktiske midler og maal. 
Intet kan være mere feilagtig. Netop racehygienen indeholder 
de største praktiske sociale opgaver som menneskeheten 
endnu har stillet sig. 
Et blik paa det program som findes oppstillet nedenfor, 
turde overbevise endog motstandere om grundløsheten av de be¬ 
skyldninger : — at racehygienen tar sigte paa at oprette avl- 
stationer, at utelukke kjærligheten, at denne videnskap er ens¬ 
betydende med blaa teorier o. s. v. 
Betegnende for det samfund vi nu lever i, er, at det mer 
tar sigte paa, ja, man kan gjerne si — udelukkende tar sigta 
paa at utbedre samfundsskaderne — istedenfor at fore¬ 
bygge dem. 
Vi bygger fængsler og galehospitaler, vi bygger kostbare 
anstalter for et stigende antal av ulykkelige, aandssvake, epi¬ 
leptikere, fødte døve, fødte blinde, pyromane, seksuelt per¬ 
verse, drankere, kort sagt alle slags antisociale individer, end- 
videre forbrydere, særlig av den slags forbrydere som ikke kan 
gjøres ansvarlige for sine forbrydelser. Vi gjør alt dette uten 
for alvor at reise det spørsmaal, om vi istedenfor at ø k e an¬ 
tallet av disse uhyggelige anstalter, kunde reducere antallet av 
de ulykkelige, som er forutbestemt til før eller senere at 
fylde dem. 
Anvendt racehygiene. 
Program for det sociale reformarbeide. 
Negativ racehygiene: 
Segregation: 
av aandssvake, epileptikere og lignende aandelig og legemlig forkrøb- 
lede individer, endvidere drukkenbolte, vaneforbrydere, professionelle 
tiggere og alle som negter at arbeide. 
Sterilisation: 
av sædelighetsforbrydere og voldsforbrydere. 
Positiv racehygiene: 
Skattesystem og trygd. 
Begressivt beskatningssystem i stat og kommune til fordel for fami¬ 
lieforsørgere. Mødreforsikring (utbetales til moren). Begavede men 
fattige barn opdrages paa statens eller kommunens bekostning. 
Bace- og folkesygdommene over i beskatningen. Lægerne gjøres 
økonomisk interessert i sygdommenes avtagen. 
