120 
hersker meningsforskj el paa mang© punkter, hvorledes diss© 
reformer (cnfr. ovenstaaende program) praktisk skal gripes an. 
Men der bør ikke længer herske meningsf orskj el om at vor 
social-politik maa omlægges. Det gjælder her naturligvis at 
skille det væsentlige fra det uvæsentlige. For alkoholens ved¬ 
kommende er de fleste forskere nu enige om at de sværere former 
av alkoholisme — større bruk av destillerte drikke — skader av¬ 
kommet. Her har Berthelots og Sdmmonds snit gjennem selv© 
kimplasmaet vist ødelæggelse av spermatozoerne og de sperm a- 
tozodannende celler (atrofi, azoospermi). Og dyreforsøkene som 
har været utført med sterkere destillerte drikke, viser ødelæg¬ 
gelse av avkommet og utslettelse av kjønsmerkene. 
Paa den anden side viser alkoholen under et visst procent- 
indhold ingen maalbar eller merkbar indflydelse, selv om den 
nydes i større kvantiteter. Dette stemmer jo ogsaa med erfarin¬ 
gen fra det daglige liv. Flere av vore næringsmidler inde- 
holder som bekjendt alkohol: Brød 0.4 °/ 0 , vørterkake (X6 °/ 0 
og sur melk kan indehold© over 1 °/ 0 . Denne svagt alkohol¬ 
holdige surmelk maa forutsættes at kunne nytes i større mæng- 
der, og har været nytt gjennem lange tider, uten nogensomhelst 
skade for individ og race. Alkoholen forandrer sin kemiske 
karakter, sin fysiologiske virkning og specielt sin indflydelse 
paa avkommet med koncentrationen 1 ). Det er derfor ingen tvil 
om at alkohol under et visst proeentindhold hverken skader 
somaceller eller kimceller. Det sidste er det vigtigste for race- 
hygienen. Som. en praktisk brukbar grænse maa 2.25 °/ 0 kunne 
fastsættes uten betænkning. Og forutsat at en slik drik forøvrig 
er smittefri og tilfredsstiller alle andre fordringer, maa den 
kunne bli en folkedrik. For de øvrige alkoholsorter over 2 1 / 4 °/ 0 
kan man opstille den almenregel, at deres, skadelighet 
for individ og race vokser fra et visst procent- 
i n d h o 1 d progressivt med den stigende alko¬ 
holstyrke. Paa denne basis er mit progressive klassesystem 
for alkohol bygget. 
x ) Landbrukskemiker Hals har paa foranledning av mig utført en 
del undersøkelser for at vise alkoholens indflydelse paa kemiske processers 
forløp under forskjellige koncentrationer. Under 3—4 °/ 0 har alkoholen 
ingen skadelig indflydelse paa den „kunstige“ fordøielse av eggehvite. 
Yed 4 % hegynder en saadan men svagt stigende til 8 %. Yed 8—9 % 
blir den skadelige indflydelse meget stor. 
