Dvergagtig furu, Skibotn, Lyngen. 
Stammen er kort og nedliggende; grenstykkerne er ogsaa korte, 
saa det hele blir en tæt, vel avrundet liten busk, som ikke raker 
synderlig op. 0. D. 
De klimatiske vekslinger og bræerne i Aiperne. I „Na- 
turen“ har som bekjendt geologen Rekstad jevnlig git med¬ 
delelser om maalinger av en del norske bræers frem- eller til¬ 
bakegang, og sat disse i forbindelse med de klimatiske veks¬ 
linger, især sommerens forhold. Der synes efter iagttagelserne 
at være en nær forbindelse mellem sommerens nedbør og tempe¬ 
ratur paa den ene og bræernes frem- og tilbakegang paa den 
anden side. Varme, tørre somre bevirker tilbakegang, kolde 
og fugtige somre et fremstøt av bræerne. Det vilde jo være av 
interesse at vite om de samme virkninger gjør sig gjældende 
andetsteds. I Petermamns Mitteilungen (Iste liefte 1914) har 
der staar adskillige av disse Nordens cypresser. Den største 
av dem, som staar i forgrunden paa billedet., er omtrent 5 m. bøi 
(fotografert i 1906); den bar en usedvanlig vakker vekst ■—- 
smalner saa jevnt av som om den var beklippet av en gartner. 
C. D. 
En dvergagtig furu. I Skibotn i Lyngen, hvor furuskogen 
naar nedover til sjøen, skal det ikke være ualmindelig at se en 
eiendommelig, dvergagtig — buskformet utvikling av furuen. 
Som billedet viser, ligner den i voksemaate adskillig eneren. 
